21.12.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 486/27
4.3 Tarve investoida kiireellisesti ja kunnianhimoisesti siirtymään kohti EU:ssa tuotettavia vihreämpiä energiamuotoja on suurempi kuin koskaan.
Vihreän energian tuotannon ja energiaomavaraisuuden olisi kaikissa tapauksissa oltava EU:n pitkän aikavälin tavoite, mutta välitön toimintaympäristö sanelee sen, että EU:n on hankittava kiireellisesti kohtuuhintaista energiaa vaihtoehtoisista lähteistä tinkimättä kuitenkaan energiatavoitteistaan.
Kiireellisiin investointeihin, joiden avulla kansalaisille voidaan tarjota kohtuuhintaista energiaa vaihtoehtoisista lähteistä, voitaisiin tarttua ilmastorahastolla tehokkaammin ja vaikuttavammin kuin nykyisillä mekanismeilla.
4.4 ETSK havaitsee yhä selkeämmin, että energiariippuvuus on syy-seuraustekijä, joka heikentää EU:n reagointia Venäjän kaltaisia maita kohtaan.
Tämä käy selvästi ilmi toimista, joilla EU on vastannut Ukrainaan kohdistettuun hyökkäykseen.
Nykyinen liiallinen riippuvuus Venäjältä peräisin olevasta kaasusta heikentää vakavasti EU:n ja sen jäsenvaltioiden kykyä toimia nopeasti asettamatta omia kansalaisiaan polttoainepulan ja energiaköyhyyden uhan alaisiksi.
Valitettavasti suunnitelma hankkia maakaasua Yhdysvalloista ei ole kestäväpohjainen tai ympäristön kannalta vastuullinen ratkaisu (13).
4.5 Ilmastorahaston olisi palveltava keinona rahoittaa vihreän ja hiilettömän energian tuottamista EU:ssa, mihin on kiireellinen tarve.
Rahastotoimin olisi hankittava rohkeasti käyttöön olemassa olevia teknologioita ja investoitava uusien teknologioiden kehittämiseen päästöttömän talouden aikaansaamiseksi.
ETSK kehottaa varmistamaan, että Ukrainan sota ei johda siihen, että lyödään laimin EU:n tehtävä saavuttaa ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset tavoitteet, koska ne muodostavat perustan vahvan talouden rakentamiselle pitkällä aikavälillä.
4.6 Energiankulutuksen vähentämisen osalta jäsenvaltioiden saavutukset vaihtelevat silmiinpistävästi.
Vuonna 2018 EU: n 27 jäsenvaltiosta vain 11 oli painanut energian kotimaisen kokonaiskysynnän alle vuoteen 2020 asetetun tavoitearvon.
Kaiken kaikkiaan EU ei vielä läheskään yllä vuoteen 2030 asettamiinsa tavoitteisiin, mikä edellyttää lisätoimia.
Uusiutuvien energialähteiden osuus energian kokonaisloppukulutuksesta on onneksi kasvanut vakaasti.
55-valmiuspaketin yhteydessä on ehdotettu, että uusiutuvien energialähteiden osuus energiankulutuksesta olisi saatava kasvamaan 40 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä.
Uusiutuvien energialähteiden osuus energiankulutuksesta vaihtelee merkittävästi eri puolilla EU:ta, kuten myös uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantokapasiteetti budjettirajoituksista ja maantieteellisistä olosuhteista johtuen.
Asennettu aurinkosähkökapasiteetti henkeä kohti mitattuna on jäänyt eräissä maissa hyvin alhaiselle tasolle, vaikka aurinkosähköllä olisi merkittävä potentiaali.
Eräissä muissa maissa uusiutuvien energialähteiden osuus on suuri vesivoimaloille suotuisten maantieteellisten edellytysten ansiosta.
4.7 Vihreään energiaan siirtymiseen liittyvien toimien tehostaminen kulkee käsi kädessä uusien rahoitustarpeiden kanssa, ja se on tehtävä kiireellisesti, kun otetaan huomioon energiakriisi ja EU:n energia-autonomian kasvava tarve.
55-valmiuspaketin sisältämien ehdotusten tehostaminen kiristämällä uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa koskevia tavoitteita ja määräaikoja – esimerkiksi aurinko- ja tuulienergian käyttöönoton ja energiatehokkuuden parantamisen kautta – edellyttää toteutuakseen jämeriä rahoitustoimia.
Komissio on ilmoittanut aikovansa arvioida näitä rahoitustarpeita REPowerEU-suunnitelman (14) ehdotusten yhteydessä jäsenvaltioiden tarpeiden kartoituksen sekä rajat ylittäviin investointeihin liittyvien tarpeiden perusteella.
ETSK suhtautuu tähän myönteisesti mutta kiinnittää huomiota myös huoleen siitä, että EU:n ja jäsenvaltioiden nykyiset rahoitusvälineet eivät ole riittäviä ja että tarvitaan toimia, jotta uusiutuvista lähteistä peräsin olevasta energiasta tulee tämän hetken ratkaisu.
Ilmastorahaston varainkäyttöä uusiutuvien energialähteiden alalla olisi lisättävä myös houkuttelemalla yksityisiä investointeja siten, että rahasto toimii siemenrahoi­ tuksen tarjoajana.
4.8 Investointeja EU:n energiaomavaraisuuden parantamiseksi olisi lisättävä keskittyen vihreään siirtymään ja siirtymiseen uusiutuvista lähteistä peräisin olevaan energiaan.
Voidakseen onnistua siinä EU tarvitsee ilmastorahaston kautta tehtävien suoraviivaisempien investointien lisäksi merkittäviä pitkän aikavälin investointeja tutkimukseen ja innovointiin sekä uusiin tuotanto- ja kulutustapoihin, jotta pystymme parantamaan kykyämme tarjota puhdasta ja kohtuuhintaista energiaa kaikille.
EU:n tutkimus- ja innovointiohjelma on jo osoitus huomionarvoisesta sitoutumisesta tähän tavoitteeseen, ja sillä saralla on mahdollista saavuttaa merkittävää edistystä.
Tutkimuksen painottamista on kuitenkin täydennettävä jäsenvaltioiden sitoumuksella omaksua vihreämpiä energiantuotannon muotoja, ja niiden tulee myös kyetä siirtymään pois perinteisemmistä energiantuotantotavoista.
Tämä koskee erityisesti niitä jäsenvaltioita, joiden riippuvuus hiilestä on edelleen vahva.
(13) (14)
U.S., EU strike LNG deal as Europe seeks to cut Russian gas | Reuters.
COM(2022) 230 final.