C 486/4
ET
Euroopa Liidu Teataja
21.12.2022
2.10.
VKEdel, mille ettevõtte väärtuspakkumine on seotud ringmajanduse, kliima, elurikkuse, taastuvenergia ja muude Euroopa rohelise kokkuleppe valdkondadega, on stiimul nendes valdkondades uusi ärivõimalusi avastada, neisse investeerida ja neid rakendada.
Saadaval on mitmeid võimalusi, nt hoonete renoveerimisel, taristu projekteerimisel ja ehitamisel, seadmete tööstuslikul tootmisel ja hooldamisel, juriidiliste ja raamatupidamisteenuste pakkumisel ning digilahenduste väljatöötamisel.
Üleminekuprotsess sõltub suuresti VKEde arukatest lahendustest, mille on loonud nende palgal olevad asjatundjad, mis rõhutab kvaliteetse ja asjaomase hariduse, kutsehariduse ja -koolituse ning pideva oskuste täiendamise olulisust.
2.11.
Kõige haavatavama VKEde rühma, kellel on ühtlasi kõige suurem vajadus teabe järele, moodustavad need, kes usuvad, et Euroopa roheline kokkulepe on järjekordne õigusakt, mis suurendab halduskoormust, survestades nende olemasolevaid ärimudeleid ja piirates tavapärase äritegevusega jätkamise kasumlikkust.
See rõhutab asjaolu, et kõik VKEde kategooriad – nii vähekaitstud mahajääjad, järgijad kui ka liidrid – vajavad erinevat ja spetsiaalselt neile suunatud toetust (2).
2.12.
Lisaks on VKEde vahel suutlikkuse ja valmisoleku mõttes mitmeid erinevusi, mis puudutavad kliima- ja keskkonnaalaste küsimuste laadi ja ulatust, neile suunatud nõudeid ja ootusi ning neile avanevaid võimalusi.
Erinevused tulenevad mitmest tegurist: ettevõtte loodusvarade kasutamise intensiivsus, ettevõtte suurus, ettevõtte positsioon tarneahelates ja majanduslikes ökosüsteemides, ettevõtte asukoht, klientide tüübid, tootmistegurite allikad ja ettevõtte geograafilised turud.
2.13.
See nõuab tugevalt kohandatud lahendusi ja hästi suunatud poliitikat ja meetmeid, milles võetakse arvesse erinevusi näiteks töötleva tööstuse keskmise suurusega ettevõtete, majutus- ja jaemüügisektorites tegutsevate ettevõtete, pere- ja traditsiooniliste ettevõtete, uuenduslike idufirmade, sotsiaalsete ettevõtete ning käsitöönduse ja vabade elukutsete vahel.
2.14.
Hoolimata mitmesugustest VKEde vahelistest erinevustest saab rohepöörde edukas juhtimine igas ettevõttes alguse piisavast teadlikkusest ja teadmistest aktuaalsete probleemide ja suundumuste kohta, mis võimaldab märgata ettevõtte tugevusi, nõrkusi, võimalusi ja riske ning määrata kindlaks, kuidas ennast rohepöördes positsioneerida.
2.15.
Kõige konkreetsemad jõupingutused ettevõtte tasandil on seotud kogu äritegevuse planeerimise, korraldamise ja jälgimisega, sealhulgas kaupade ja teenuste tootmise ja nendega kauplemise, transpordi ja logistika ning energia, toorme ja muude tootmistegurite tarnega.
Kliima- ja keskkonnaalased aspektid on ühtlasi lahutamatu osa innovatsioonitegevustest, oskuste arendamisest ja kogu personali kaasamisest ning suhtlusest ja koostööst sidusrühmadega.
3.
Poliitikasuunad ja meetmed VKEde toetamiseks paketi „Eesmärk 55“ elluviimisel 3.1.
Selleks, et viia ellu pakett „Eesmärk 55“ ja viia edukalt lõpule rohepööre, tuleb VKEsid põhjalikult teavitada ning aidata neil paremini mõista uute ja keerukate seadusandlike ettepanekute mõju (3).
Selleks on vaja, et komisjon ja liikmesriigid viiksid koordineeritult ja vastastikku täiendaval viisil ellu laiaulatuslikke ja suunatud teavitamise ja teadlikkuse suurendamise meetmeid, , arvestades et neil on siinkohal suur vastutus.
Ettevõtjate organisatsioonidel ja kaubanduskodadel on ühtlasi keskne roll oma liikmete teavitamisel ja toetamisel, mida täiendavad hariduse ja koolituse pakkujad, piirkondliku arengu keskused, klasterorganisatsioonid, sotsiaalpartnerid ja asjaomased kodanikuühiskonna organisatsioonid.
3.1.1.
Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse toimub Euroopa rohelise kokkuleppe poliitikameetmete ajakava üle avatud arutelu, mis on tingitud uutest erakorralistest asjaoludest ning ELi sõltuvusest Venemaalt ja Ukrainast pärit energiast ja toidust.
Komitee tunnistab erakorralist olukorda ja sõltumist ning on seisukohal, et rohelisi eesmärke ei tohiks mingil põhjusel unarusse jätta, kuid loogilist paindlikkust tuleks aegamööda tagada kuni kriisi lõpuni.
(2) (3)
Smit, S. J., „SME focus – Long-term strategy for the European industrial future“ (Keskendumine VKEdele – Euroopa tööstuse tuleviku pikaajaline strateegia), Euroopa Parlamendi majandus-, teadus- ja elukvaliteedi poliitika osakond, PE 648.776 – aprill 2020.
Pakett „Eesmärk 55“ koosneb arvukatest seadusandlikest algatustest, mille puhul lõplik otsus sõltub institutsioonidevahelistest läbirääkimistest.
Kuni selle protsessi lõppemiseni saavad VKEd lähtuda ainult osalisest teabest ning seisavad silmitsi ebakindlusega tuleviku suhtes.