21.12.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 486/27
4.3.
Vajadus investeerida kiiresti ja ulatuslikumalt üleminekusse ELis toodetud keskkonnasäästlikumatele energialiikidele on olulisem kui kunagi varem.
Kuigi taastuvenergia tootmine ja energiasõltumatus peaks alati olema ELi pikaajaline eesmärk, vajab EL praeguses olukorras kiiresti taskukohaseid alternatiivseid energiaallikaid, ilma et ta seaks oma energiaeesmärke ohtu.
Pakilisi investeeringuvajadusi, et pakkuda inimestele taskukohase hinnaga energiat alternatiivsetest allikatest, saaks käsitleda kliimamuutustega kohanemise fondi kaudu tõhusamalt ja tulemuslikumalt kui olemasolevate mehhanismide abil.
4.4.
Komitee märgib üha selgemalt, et energiasõltuvus on põhjuslik tegur, mis nõrgestab ELi reageerimist sellistele riikidele nagu Venemaa, nagu on selgelt näha ELi reageeringus sissetungile Ukrainasse.
Praegune liigsõltuvus Venemaa gaasist kahjustab tõsiselt ELi ja selle liikmesriikide võimet võtta kiireid meetmeid, seadmata oma kodanikke kütusepuuduse ja energiaostuvõimetuse ohtu.
Kahjuks ei paku USAst maagaasi hankimise plaan kestlikku ega keskkonnateadlikku lahendust (13).
4.5.
Kliimamuutustega kohanemise fond peaks olema vahend, millega rahastada meie pakilist vajadust ELis toodetud vähese CO2 heitega taastuvenergia järele, mis hõlmab olemasolevate tehnoloogiate ambitsioonikat hankimist ja investeeringuid uute tehnoloogiate arendamisse, et saavutada kliimaneutraalne majandus.
Komitee rõhutab tungivalt, et Ukrainas toimuv sõda ei tohi viia selleni, et eiratakse ELi ülesannet saavutada keskkonnaalased ja sotsiaalsed eesmärgid, sest need on pikas perspektiivis majandusliku tugevuse loomise aluseks.
4.6.
Energiatarbimise vähendamise kontekstis on edusammud liikmesriigiti väga erinevad.
2018. aastal vähendas ainult 11 liikmesriiki 27st oma sisemaist energia kogunõudlust allapoole 2020. aasta eesmärki.
Kokkuvõttes on EL kaugel oma 2030. aasta eesmärkide saavutamisest, mis tähendab vajadust suuremate jõupingutuste järele.
Õnneks on ELis kindlalt suurenenud taastuvate energiaallikate osakaal summaarses energia lõpptarbimises.
Paketis „Eesmärk 55“ on tehtud ettepanek saavutada 2030. aastaks taastuvenergia 40 %-line osakaal energiatarbimises.
Samal ajal kui taastuvate energiaallikate osakaal energiatarbimises on ELis väga erinev, on ka taastuvenergia tootmise suutlikkus eelarvepiirangute ja geograafiliste tingimuste tõttu väga erinev.
Mõnes riigis on paigaldatud fotoelektriline võimsus inimese kohta üsna väike, hoolimata suurest potentsiaalist selles valdkonnas.
Teised riigid saavutavad suure taastuvenergia osakaalu tänu hüdroelektrijaamade jaoks soodsatele geograafilistele võimalustele.
4.7.
Jõupingutuste suurendamine üleminekuks taastuvenergiale käib käsikäes uute rahastamisvajadustega ning seda tuleb kiiresti teha, pidades silmas energiakriisi ja kasvavat vajadust ELi energiasõltumatuse järele.
Paketi „Eesmärk 55“ ettepanekute hoogustamiseks, nähes taastuvenergia kasutuses ette suuremad eesmärgid ja varasemad tähtajad, näiteks päikese- ja tuuleenergia kasutuselevõtu ning energiatõhususe parandamise kaudu, on vaja jõulist rahastamist.
Komisjon teatas oma kavatsusest hinnata neid rahastamisvajadusi REPowerEU ettepanekute (14) kontekstis, võttes aluseks liikmesriikide vajaduste kaardistamise ja piiriüleste investeeringute nõuded.
Komitee tunneb selle üle heameelt, kuid väljendab muret selle üle, et praegused ELi ja liikmesriikide tasandi rahastamisvahendid ei ole piisavad ning et on vaja võtta meetmeid, et muuta taastuvenergia lahenduseks juba praegu.
Kliimamuutustega kohanemise fondi kulutusi taastuvenergiale tuleks suurendada ka erainvesteeringute ligimeelitamise teel, kusjuures fond toimib stardiraha andjana.
4.8.
Investeeringute suurendamine ELi energiasõltumatuse parandamiseks peaks toimuma kooskõlas rohepöörde ja taastuvenergiale üleminekuga.
Edu saavutamiseks vajab EL lisaks kohestele investeeringutele kliimamuutustega kohanemise fondist ka märkimisväärseid pikaajalisi investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning uutesse tootmis- ja tarbimisviisidesse, et parandada meie võimet pakkuda kõigile puhast ja taskukohast energiat.
ELi teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskava näitab juba praegu märkimisväärset pühendumist sellele eesmärgile, mis võib kaasa tuua märgatavaid edusamme.
Teadusuuringute rõhutamisega peab aga kaasnema liikmesriikide kohustus võtta kasutusele keskkonnasäästlikumad energiatootmise vormid ja nende võime loobuda traditsioonilisematest energiatootmisviisidest, eelkõige liikmesriikides, mis sõltuvad endiselt suurel määral söest.
(13) (14)
„U.S., EU strike LNG deal as Europe seeks to cut Russian gas“ | Reuters.
COM(2022) 230 final.