21.12.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 486/27
4.3.
Behovet for hurtige og ambitiøse investeringer i omstillingen til grønnere energiformer produceret i EU er vigtigere end nogensinde før.
Selv om grøn energiproduktion og energiuafhængighed altid bør være et langsigtet mål for EU, er der i den nuværende situation et presserende behov for energiforsyning til overkommelige priser fra alternative kilder uden at gå på kompromis med EU's energimål.
De hastende investeringsbehov med henblik på at skaffe energi til overkommelige priser fra alternative kilder kan håndteres gennem klimatilpasningsfonden mere effektivt end gennem de eksisterende mekanismer.
4.4.
EØSU bemærker med stigende klarhed, at energiafhængighed er en årsag til, at EU's indsats over for lande som Rusland svækkes, som det tydeligt fremgår af EU's reaktion på invasionen af Ukraine.
Den nuværende alt for store afhængighed af russisk gas undergraver i alvorlig grad EU's og dets medlemsstaters evne til at træffe hurtige foranstaltninger uden at udsætte deres egne borgere for risiko for brændstofmangel og energifattigdom.
Desværre er planerne om at indkøbe naturgas fra USA ikke en bæredygtig eller miljømæssigt forsvarlig løsning (13).
4.5.
Klimatilpasningsfonden bør tjene som et middel til at finansiere vores presserende behov for EU-produceret grøn og dekarboniseret energi med ambitiøse indkøb af eksisterende teknologier og investeringer i udvikling af nye teknologier for at opnå en nulemissionsøkonomi.
EØSU opfordrer indtrængende til, at krigen i Ukraine ikke fører til, at EU's indsats for at nå miljømæssige og sociale mål, som er grundlaget for at opbygge økonomisk styrke på lang sigt, tilsidesættes.
4.6.
I forbindelse med nedbringelsen af energiforbruget varierer fremskridtene markant mellem medlemsstaterne.
I 2018 havde kun 11 af de 27 medlemsstater sænket den samlede indenlandske energiefterspørgsel til under deres 2020-mål.
Alt i alt er EU langt fra at nå sine 2030-mål, hvilket betyder, at der er behov for en større indsats.
Heldigvis er andelen af vedvarende energi i det endelige bruttoenergiforbrug i EU steget støt.
I Fit for 55-pakken foreslås det at nå en andel på 40 % vedvarende energi i energiforbruget senest i 2030.
Mens andelen af vedvarende energi i energiforbruget også varierer betydeligt i EU, varierer kapaciteten til at producere vedvarende energi på grund af budgetbegrænsninger og geografi også.
I nogle lande er den installerede solcellekapacitet pr. indbygger temmelig lav på trods af et stort potentiale på dette område.
Andre lande opnår en høj andel af vedvarende energi på grund af de gunstige geografiske muligheder for vandkraftværker.
4.7.
En intensivering af bestræbelserne på at opnå en omstilling til grøn energi vil gå hånd i hånd med nye finansieringsbehov og skal ske hurtigst muligt i lyset af energikrisen og det voksende behov for EU's energiuafhængighed.
Det vil kræve en solid finansieringsindsats at fremme Fit for 55-forslagene med højere mål og tidligere frister for vedvarende energi, f.eks. ved at udrulle sol- og vindenergi og forbedre energieffektiviteten.
Kommissionen har meddelt, at den har til hensigt at vurdere disse finansieringsbehov i forbindelse med REPowerEU-forslagene (14) på grundlag af en kortlægning af behovene i medlemsstaterne samt kravene til grænseoverskridende investeringer.
EØSU bifalder dette, men påpeger også, at det er bekymrende, at de nuværende finansieringsinstrumenter på EU-plan og nationalt plan ikke er tilstrækkelige, og at der er behov for en indsats for at gøre vedvarende energi til en løsning nu.
Klimatilpasningsfondens udgifter til vedvarende energi bør også øges ved at tiltrække private investeringer, og fonden kan i den forbindelse yde startkapital.
4.8.
En forøgelse af investeringerne med henblik på at forbedre EU's energiuafhængighed bør ske i overensstemmelse med fokusset på omstillingen til grøn og vedvarende energi.
For at opnå succes har EU ud over de mere umiddelbare investeringer via klimatilpasningsfonden behov for betydelige langsigtede investeringer i forskning og innovation og nye måder at producere og forbruge på for at forbedre vores evne til at tilbyde ren og økonomisk overkommelig energi til alle.
EU's forsknings- og innovationsdagsorden viser allerede et betydeligt engagement i dette mål med potentiale til at gøre mærkbare fremskridt.
Denne vægt på forskning skal dog modsvares af et tilsagn fra medlemsstaterne om at indføre grønnere energiproduktionsformer og deres evne til at omstille sig fra mere traditionelle former for energiproduktion, navnlig i medlemsstater, der stadig er stærkt afhængige af kul.
(13) (14)
U.S., EU strike LNG deal as Europe seeks to cut Russian gas | Reuters.
COM(2022) 230 final.