21.12.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 486/27
4.3 Je důležitější než kdy jindy naléhavě a ambiciózně investovat do posunu směrem k ekologičtějším formám energie vyráběné v EU.
I když by výroba zelené energie a energetická nezávislost měly být pro EU vždy dlouhodobým cílem, EU v bezprostředním kontextu naléhavě potřebuje dodávky cenově dostupné energie z alternativních zdrojů, aniž by upustila od svých energetických cílů.
Naléhavou potřebu investic do dodávek cenově dostupné energie pro občany, která by pocházela z alternativních zdrojů, by Fond pro přizpůsobování se změně klimatu mohl řešit podstatně účinněji a efektivněji než stávající mechanismy.
4.4 EHSV stále jasněji vnímá, že energetická závislost je příčinou slabší reakce EU vůči zemím, jako je Rusko, jak bylo zřejmé z reakce EU na invazi na Ukrajinu.
Současná přílišná závislost na ruském plynu výrazně oslabuje schopnost EU a jejích členských států přijmout urychlená opatření, aniž by evropské občany vystavila riziku nedostatku paliv a energetické chudoby.
Plány na získávání zemního plynu z USA bohužel neposkytují udržitelné ani environmentálně odpovědné řešení (13).
4.5 Fond pro přizpůsobování se změně klimatu by měl sloužit jako prostředek pro financování naší naléhavé potřeby zelené a bezuhlíkové energie vyráběné v EU, s ambiciózním pořizováním stávajících technologií a investicemi do rozvoje nových technologií s cílem dosáhnout hospodářství s nulovými emisemi.
EHSV naléhavě požaduje, aby válka na Ukrajině nevedla k tomu, že EU zanedbá svůj úkol, jímž je plnění environmentálních a sociálních cílů, neboť ty jsou základem pro budování hospodářské síly z dlouhodobého hlediska.
4.6 Pokud jde o snižování spotřeby energie, pokrok dosažený v jednotlivých členských státech se výrazně liší.
V roce 2018 snížilo celkovou domácí poptávku po energii pod svůj cíl stanovený do roku 2020 pouze 11 z 27 členských států.
EU je celkově daleko od splnění svých cílů pro rok 2030, což znamená, že je třeba zvýšit úsilí.
Podíl obnovitelných zdrojů energie v hrubé konečné spotřebě energie v EU se naštěstí stabilně zvyšuje.
V balíčku „Fit for 55“ bylo navrženo, aby se ve spotřebě energie do roku 2030 dosáhlo podílu 40 % obnovitelných zdrojů energie.
I když se podíl obnovitelných zdrojů energie ve spotřebě energie napříč EU také podstatně liší, liší se rovněž kapacita vyrábět energii z obnovitelných zdrojů, a to kvůli rozpočtovým omezením a geografické situaci.
V některých zemích je nainstalovaná fotovoltaická kapacita na obyvatele navzdory vysokému potenciálu v této oblasti poměrně nízká.
Jiné země díky svým příznivým geografickým možnostem pro vodní elektrárny dosahují vysokého podílu energie z obnovitelných zdrojů.
4.7 Zvýšení úsilí o přechod na zelenou energii půjde ruku v ruce s novými potřebami v oblasti financování a s ohledem na energetickou krizi a rostoucí potřebu energetické nezávislosti EU bude muset být naléhavě provedeno.
Posílení návrhů balíčku „Fit for 55“ stanovením vyšších cílů a dřívějších termínů pro energii z obnovitelných zdrojů, například zaváděním solární energie a větrné energie a zlepšováním energetické účinnosti, bude vyžadovat rozhodnou reakci v oblasti financování.
Komise oznámila svůj záměr posoudit tyto potřeby týkající se financování v rámci návrhů plánu REPowerEU (14) na základě mapování potřeb v členských státech a požadavků týkajících se přeshraničních investic.
EHSV to vítá, vyjadřuje však také obavu, že současné nástroje financování na úrovni EU a na úrovni členských států nebudou dostatečné a že je třeba opatření, aby energie z obnovitelných zdrojů představovala řešení již nyní.
Výdaje z Fondu pro přizpůsobování se změně klimatu na energii z obnovitelných zdrojů by měly být také podpořeny přilákáním soukromých investic, přičemž fond by poskytoval počáteční kapitál.
4.8 Zvyšování investic s cílem zlepšit energetickou nezávislost EU by mělo být provedeno v souladu se zaměřením na přechod na zelenou a udržitelnou energii.
K dosažení úspěchu bude EU kromě okamžitých investic prostřednictvím Fondu pro přizpůsobování se změně klimatu vyžadovat značné dlouhodobé investice do výzkumu a inovací a nové způsoby výroby a spotřeby, aby se zlepšila naše schopnost poskytovat čistou a cenově dostupnou energii všem.
Program EU v oblasti výzkumu a inovací již svědčí o silném závazku tento cíl splnit i o potenciálu dosáhnout zjevného pokroku.
Důraz kladený na výzkum však musí být spojen se závazkem členských států přijmout ekologičtější formy výroby energie a s jejich schopností upustit od tradičnějších způsobů výroby energie, zejména v členských státech, které jsou stále silně závislé na uhlí.
(13) (14)
U.S., EU strike LNG deal as Europe seeks to cut Russian gas | Reuters.
COM(2022) 230 final.