SV
C 484/18
Europeiska unionens officiella tidning
20.12.2022
Slutsatser om vaccinering som ett av de effektivaste verktygen för att förebygga sjukdomar och förbättra folkhälsan (2022/C 484/05)
Inledning
Vaccinering anses vara ett av de effektivaste folkhälsoverktygen för att förebygga infektionssjukdomar och mildra deras mest skadliga effekter.
Vaccinering är inte bara viktigt för barn, utan också i ett livslångt perspektiv.
Utvecklingen av vacciner utgör ett skifte i medicinhistorien och har haft en betydande inverkan på folkhälsan.
Många sjukdomar har förebyggts genom vaccinering, vilket har minskat hälso- och sjukvårdssystemens börda och gjort att uppskattningsvis 3,5–5 miljoner dödsfall per år har kunnat undvikas (1).
När det gäller smittkoppor har sjukdomen till och med utrotats tack vare vaccinering.
I dag är dock vaccineringen ett offer för sin egen framgång.
Vissa ser inte längre vad infektionssjukdomar som tack vare vaccinationsprogrammen inte längre förekommer skulle kunna få för följdverkningar, och många kan därför rentav ifrågasätta vaccineringens betydelse.
I många regioner i EU ligger vaccinationstäckningen långt under de rekommenderade nivåerna.
Det är lätt hänt att infektionssjukdomar återvänder under sådana omständigheter.
Ett exempel på detta är den mässlingsepidemi som under de senaste åren har brutit ut i en rad europeiska länder.
Människors vilja att ta säkra, effektiva, rekommenderade och tillgängliga vacciner har minskat under de senaste årtiondena.
Världshälsoorganisationen (WHO) menar att vaccinskepsis är ett av de tio största hoten mot hälsan i världen.
Detta är också ett problem som varierar beroende på sammanhang, land och typ av vaccin, och det utgör därför ett särskilt stort problem.
Det finns ingen universallösning, och vid sidan av riktade kommunikationskampanjer krävs det varaktiga insatser för att förbättra dialogen med medborgarna, förstå deras oro och utveckla skräddarsydda vaccinationsstrategier.
Covid-19-pandemin har ytterligare belyst denna frågas storlek och omfattning.
En rad olika faktorer påverkade i hög grad tveksamheten till covid-19-vaccin, bland annat farhågor om vilken säkerhet och effektivitet som vaccinet kunde tänkas ha.
Även om vaccinationskampanjerna mot covid-19 i vissa EU-medlemsstater inte uppnådde särskilt höga vaccinationstal var resultaten imponerande i vissa delar av Europeiska unionen.
En sak som är positiv är att pandemin också har lett till utvecklingen av ett antal betydelsefulla lösningar och verktyg som vi redan i dag kan utnyttja.
Betydande framsteg har gjorts, till exempel inom digitaliseringen, med insamling och utbyte av data på EU-nivå samt införandet av EU:s digitala covidintyg som en viktig milstolpe som fastställer en global standard som ett led i folkhälsoåtgärderna för att begränsa pandemins spridning.
EU:s strategi för vacciner mot covid-19 (2), följd av inrättandet av Myndigheten för beredskap och insatser vid hälsokriser (Hera), är också ett stort steg framåt när det gäller att säkerställa utveckling, upphandling, inköp och distribution av medicinska motåtgärder på EU-nivå, t.ex. vacciner och behandlingsmetoder.
En annan lika viktig framgång är inrättandet av den europeiska hälsounionen, som syftar till att stärka viktiga byråers krisberedskap och krishantering.
(1) https://www.who.int/health-topics/vaccines-and-immunization#tab=tab_ (2) COM(2020) 245 final..