C 484/18
SL
Uradni list Evropske unije
20.12.2022
Sklepi o cepljenju kot enem najučinkovitejših orodij za preprečevanje bolezni in izboljšanje javnega zdravja (2022/C 484/05)
Uvod
Cepljenje velja za eno najučinkovitejših orodij na področju javnega zdravja pri preprečevanju nalezljivih bolezni in blaženju njihovih najškodljivejših posledic.
Cepljenje ni pomembno le za otroke, temveč je pomembno tudi z vseživljenjskega vidika.
Razvoj cepiv je bil velik premik v zgodovini medicine in je pomembno vplival na javno zdravje.
Cepljenje je preprečilo številne bolezni, s čimer se je zmanjšalo breme za zdravstvene sisteme in preprečilo med približno 3,5 in 5 milijonov smrti letno (1).
Bolezen črnih koz je bila s cepljenjem celo izkoreninjena.
In vendar je cepljenje danes žrtev lastnega uspeha.
Nekateri ljudje se namreč ne zavedajo več posledic nalezljivih bolezni, ki zaradi shem cepljenja niso več prisotne, zato mnogi celo dvomijo o pomenu cepljenja.
V številnih regijah po vsej EU stopnje precepljenosti padajo precej pod priporočene ravni.
V takšnih razmerah se lahko nalezljive bolezni hitro vrnejo.
Primer tega je epidemija ošpic, ki je v zadnjih letih izbruhnila v številnih evropskih državah.
V zadnjih nekaj desetletjih je bila pripravljenost ljudi, da se odločijo za varna, učinkovita, priporočena in razpoložljiva cepiva, postavljena pod vprašaj.
Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) oklevanje pri cepljenju uvršča med deset največjih groženj svetovnemu zdravju.
Gre tudi za problematiko, ki se spreminja glede na okoliščine, državo in vrsto zadevnega cepiva, zato se je z njo še toliko težje spopadati.
Enotne rešitve ni, zato so potrebna trajna prizadevanja za izboljšanje dialoga z državljani, razumevanje njihovih pomislekov in razvoj prilagojenih strategij cepljenja, skupaj s ciljno usmerjenimi komunikacijskimi kampanjami.
S pandemijo COVID-19 sta obseg in razsežnost tega vprašanja postala še toliko bolj izrazita.
Na oklevanje pri cepljenju proti COVID-19 so močno vplivali različni dejavniki, med njimi predvsem pomisleki glede varnosti in učinkovitosti cepiva.
Čeprav v nekaterih državah članicah EU kampanje cepljenja proti COVID-19 niso pripomogle k zelo visokim stopnjam precepljenosti, so bili rezultati v nekaterih delih Evropske unije zelo uspešni.
Spodbudno je, da je pandemija prispevala tudi k razvoju številnih pomembnih rešitev in orodij, ki jih lahko že danes uporabljamo.
Pomemben napredek je bil dosežen med drugim na področju digitalizacije, in sicer z zbiranjem in izmenjavo podatkov na ravni EU ter uvedbo digitalnega COVID potrdila EU, pomembnega mejnika, ki je vzpostavil svetovni standard kot del javnozdravstvenih ukrepov za zajezitev širjenja pandemije.
Strategija EU za cepiva proti COVID-19 (2), ki ji je sledila vzpostavitev Organa za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA), je prav tako pomemben korak k zagotavljanju razvoja, javnega naročanja, nakupa in distribucije zdravstvenih protiukrepov na ravni EU, na primer cepiv in terapevtikov.
Še en enako pomemben dosežek je bila vzpostavitev evropske zdravstvene unije, namenjene krepitvi pripravljenosti in odzivanja ključnih agencij na krize.
(1) https://www.who.int/health-topics/vaccines-and-immunization#tab=tab_.
(2) Dok.
COM/2020/245 final.