C 484/18
SK
Úradný vestník Európskej únie
20.12.2022
Závery Rady o očkovaní ako jednom z najúčinnejších nástrojov na prevenciu chorôb a zlepšenie verejného zdravia (2022/C 484/05)
Úvod
Očkovanie sa považuje za jeden z najúčinnejších nástrojov verejného zdravia, pokiaľ ide o prevenciu infekčných chorôb a zmierňovanie ich najškodlivejších účinkov.
Očkovanie je dôležité nielen pre deti, ale aj z celoživotného hľadiska.
Vývoj vakcín predstavuje posun v dejinách medicíny a má významný vplyv na verejné zdravie.
Vďaka očkovaniu sa predišlo mnohým chorobám, čím sa znížilo zaťaženie systémov zdravotnej starostlivosti a zabránilo približne 3,5 až 5 miliónom úmrtí ročne (1).
V prípade kiahní sa túto chorobu vďaka vakcinácii dokonca podarilo eradikovať.
Dnes je však očkovanie obeťou vlastného úspechu.
Niektorí ľudia už nevnímajú dôsledky infekčných chorôb, ktoré sa vďaka vakcinačným programom už nevyskytujú, a značný počet ľudí môže preto dokonca spochybňovať význam očkovania.
Miera zaočkovanosti v mnohých regiónoch EÚ výrazne klesá pod odporúčané úrovne.
Za takýchto okolností sa infekčné choroby môžu ľahko vrátiť.
Príkladom je epidémia osýpok, ktorá v posledných rokoch vypukla vo viacerých európskych krajinách.
Ochota ľudí nechať sa zaočkovať bezpečnými, účinnými, odporúčanými a dostupnými vakcínami sa v posledných desaťročiach sproblematizovala.
Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) zaradila váhavosť v očkovaní medzi 10 najväčších hrozieb pre globálne zdravie.
Ide o problém, ktorý sa líši v závislosti od kontextu, krajiny a druhu príslušnej vakcíny, a preto je mimoriadne zložitý.
Univerzálne riešenie neexistuje a potrebné je udržateľné úsilie o zlepšenie dialógu s občanmi, pochopenie ich obáv a vypracovanie prispôsobených vakcinačných stratégií spolu s cielenými komunikačnými kampaňami.
Pandémia COVID-19 rozsah a dosah tejto problematiky ešte zvýraznila.
Váhavosť v očkovaní proti ochoreniu COVID-19 výrazne ovplyvnili rôzne faktory, najmä obavy, ktoré vznikli v súvislosti s vnímaním bezpečnosti a účinnosti vakcíny.
Kým v niektorých členských štátoch EÚ očkovacie kampane proti ochoreniu COVID-19 neviedli k veľmi vysokej miere zaočkovanosti, v iných častiach Európskej únie boli výsledky pôsobivé.
Pozitívom je, že pandémia urýchlila aj vývoj viacerých dôležitých riešení a nástrojov, ktoré môžeme využívať už dnes.
Významný pokrok sa dosiahol napríklad v oblasti digitalizácie, pokiaľ ide o zhromažďovanie a výmenu údajov na úrovni EÚ, ako aj zavedenie digitálneho COVID preukazu EÚ, čo je dôležitý míľnik, ktorým sa ako súčasť opatrení v oblasti verejného zdravia na obmedzenie šírenia pandémie stanovuje globálna norma.
Stratégia EÚ pre vakcíny proti ochoreniu COVID-19 (2), po ktorej nasledovalo zriadenie Úradu pre pripravenosť a reakcie na núdzové zdravotné situácie (HERA), takisto predstavuje významný krok vpred pri zabezpečovaní vývoja, obstarávania, nákupu a distribúcie zdravotníckych protiopatrení na úrovni EÚ, ako sú vakcíny a terapeutiká.
Ďalším rovnako dôležitým úspechom je vytvorenie európskej zdravotnej únie, ktorej cieľom je posilniť pripravenosť a reakciu kľúčových agentúr na krízu.
(1) https://www.who.int/health-topics/vaccines-and-immunization#tab=tab_.
(2) COM/2020/245 final.