RO
C 484/18
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
20.12.2022
Concluzii privind vaccinarea ca unul dintre cele mai eficiente instrumente de prevenire a bolilor și de îmbunătățire a sănătății publice (2022/C 484/05)
Introducere
Vaccinarea este considerată a fi unul dintre cele mai eficace instrumente de sănătate publică în prevenirea bolilor infecțioase și în atenuarea celor mai dăunătoare efecte ale acestora.
Vaccinarea este importantă nu numai pentru copii, ci și pe parcursul întregii vieți.
Dezvoltarea de vaccinuri reprezintă o schimbare radicală în istoria medicinei și a avut și continuă să aibă un impact semnificativ asupra sănătății publice.
Multe boli au fost prevenite prin vaccinare, reducându-se astfel povara asupra sistemelor de sănătate și prevenindu-se un număr estimat de 3,5-5 milioane de decese pe an (1).
În cazul variolei, boala fost chiar eradicată grație vaccinării.
Cu toate acestea, în prezent, vaccinarea este o victimă a propriului succes.
Unii oameni nu mai văd impactul bolilor infecțioase care, datorită schemelor de vaccinare, nu mai sunt prezente și, prin urmare, un număr considerabil de persoane pot pune sub semnul întrebării însăși importanța vaccinării.
Ratele de vaccinare în multe regiuni din UE scad mult sub nivelurile recomandate.
Bolile infecțioase se pot întoarce cu ușurință în astfel de circumstanțe.
Un exemplu în acest sens este epidemia de rujeolă care a izbucnit în ultimii ani într-o serie de țări europene.
Disponibilitatea oamenilor de a se vaccina cu vaccinuri sigure, eficace, recomandate și disponibile e pusă la încercare de câteva decenii încoace.
Potrivit Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), reticența față de vaccinare se numără printre cele mai grave10 amenințări la adresa sănătății la nivel mondial.
Aceasta este totodată o problemă care variază în funcție de context, de țară și de tipul vaccinului în cauză, ceea ce o face deosebit de dificilă.
Nu există o soluție universală și se resimte nevoia unui efort susținut de îmbunătățire a dialogului cu cetățenii, de înțelegere a îngrijorărilor lor și de dezvoltare a unor strategii de vaccinare adaptate, alături de campanii de comunicare orientate.
Pandemia de COVID-19 a scos și mai mult în evidență gravitatea și amploarea acestei probleme.
Reticența față de vaccinarea împotriva COVID-19 a fost influențată în mod substanțial de diverși factori, cu precădere de îngrijorările legate de siguranța și eficacitatea percepute ale vaccinului.
Deși în unele state membre ale UE campaniile de vaccinare împotriva COVID-19 nu au condus la rate de vaccinare foarte ridicate, în unele părți ale Uniunii Europene rezultatele au fost impresionante.
Ca aspect pozitiv, pandemia a dus, de asemenea, la elaborarea unei serii de soluții și instrumente importante pe care le putem deja utiliza în prezent.
S-au înregistrat evoluții semnificative, de exemplu, în domeniul digitalizării, prin colectarea și schimbul de date la nivelul UE, precum și prin instituirea certificatului digital al UE privind COVID, etapă importantă ce a stabilit un standard global ca parte a măsurilor de sănătate publică menite să limiteze răspândirea pandemiei.
Strategia UE privind vaccinurile împotriva COVID-19 (2), urmată de lansarea Autorității pentru Pregătire și Răspuns în caz de Urgență Sanitară (HERA), reprezintă, de asemenea, un important pas înainte în asigurarea dezvoltării, achiziționării și distribuirii de contramăsuri medicale la nivelul UE, cum ar fi vaccinurile și terapiile.
O altă realizare, la fel de importantă, este instituirea uniunii europene a sănătății, care vizează consolidarea pregătirii principalelor agenții pentru situații de criză și a răspunsului lor în caz de criză.
(1) https://www.who.int/health-topics/vaccines-and-immunizationtab=tab_ (2) COM(2020) 245 final