C 484/18
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
20.12.2022.
Secinājumi par vakcināciju kā vienu no efektīvākajiem instrumentiem slimību profilaksei un sabiedrības veselības uzlabošanai (2022/C 484/05)
Ievads
Vakcinācija tiek uzskatīta par vienu no efektīvākajiem sabiedrības veselības aizsardzības instrumentiem infekcijas slimību profilaksē un to viskaitīgākās ietekmes mazināšanā.
Vakcinācija ir svarīga ne tikai bērniem, bet arī visa dzīves gājuma perspektīvā.
Vakcīnu izstrāde nozīmēja milzu pārmaiņas medicīnas vēsturē, un tā ir būtiski ietekmējusi sabiedrības veselību.
Ar vakcinācijas palīdzību daudzas slimības ir novērstas, tādējādi samazinot slogu veselības aprūpes sistēmām un novēršot aptuveni 3,5–5 miljonus nāves gadījumu gadā (1).
Kas attiecas uz bakām, šī slimība, pateicoties vakcinācijai, ir pat izskausta.
Tomēr mūsdienās vakcinācija ir kļuvusi par savu panākumu upuri.
Ir cilvēki, kas vairs nesaskata to infekcijas slimību ietekmi, kuras vakcinācijas shēmu dēļ vairs nepastāv, un tāpēc ievērojams skaits cilvēku var pat apšaubīt vakcinācijas nozīmi.
Vakcinācijas aptveres rādītāji daudzos ES reģionos ir krietni zemāki par ieteiktajiem līmeņiem.
Šādos apstākļos infekcijas slimības var viegli atgriezties.
Kā piemēru var minēt masalu epidēmiju, kas pēdējos gados ir uzliesmojusi vairākās Eiropas valstīs.
Pēdējās desmitgadēs cilvēku vēlme saņemt drošas, efektīvas, rekomendētas un pieejamas vakcīnas ir iedragāta.
Pasaules Veselības organizācija (PVO) uzskata, ka vakcīnneizlēmība ir viens no 10 lielākajiem veselības apdraudējumiem pasaules mērogā.
Šī problēma arī atšķirīgi izpaužas atkarībā no attiecīgās vakcīnas konteksta, valsts un veida, un šā iemesla dēļ tā ir īpaši sarežģīta.
Nav viena universāla risinājuma, un līdztekus mērķtiecīgām komunikācijas kampaņām ir jāpieliek pastāvīgi pūliņi, lai uzlabotu dialogu ar iedzīvotājiem, izprastu viņu bažas un izstrādātu pielāgotas vakcinācijas stratēģijas.
Covid-19 pandēmija ir vēl vairāk izgaismojusi šā jautājuma apmēru un tvērumu.
Vilcināšanos vakcinēties pret Covid-19 būtiski ietekmēja dažādi faktori, kuru vidū galvenokārt izpaudās bažas par vakcīnas drošumu un efektivitāti.
Lai gan dažās ES dalībvalstīs Covid-19 vakcinācijas kampaņu rezultātā panāktie vakcinācijas rādītāji nebija visai augsti, vietumis Eiropas Savienībā rezultāti bija iespaidīgi labi.
Pozitīvi ir tas, ka pandēmija ir arī virzījusi uz priekšu vairāku svarīgu risinājumu un instrumentu izstrādi, kurus mēs jau tagad varam izmantot.
Būtiska attīstība ir notikusi, piemēram, digitalizācijā – līdz ar datu vākšanu un apmaiņu ES līmenī, kā arī ES digitālā Covid sertifikāta izveidi, kas ir svarīgs atskaites punkts, nosakot globālu standartu kā daļu no sabiedrības veselības pasākumiem pandēmijas izplatības ierobežošanai.
ES stratēģija “Covid-19 vakcīnas” (2), kurai sekoja Veselības ārkārtas situāciju gatavības un reaģēšanas iestādes (HERA) izveide, arī ir nozīmīgs solis uz priekšu, lai nodrošinātu medicīnisko pretlīdzekļu, piemēram, vakcīnu un terapijas līdzekļu, izstrādi, iepirkumu, iegādi un izplatīšanu ES līmenī.
Vēl viens vienlīdz svarīgs sasniegums ir Eiropas veselības savienības izveide, kuras mērķis ir stiprināt galveno aģentūru gatavību krīzēm un reaģēšanu uz tām.
(1) https://www.who.int/health-topics/vaccines-and-immunization#tab=tab_ (2) COM/2020/245 final