C 484/18
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.12.20.
Következtetések a védőoltásról mint a betegségmegelőzés és a népegészség javításának egyik leghatékonyabb eszközéről (2022/C 484/05)
Bevezetés
A fertőző betegségek megelőzése és legkárosabb hatásaik mérséklése terén a védőoltás tekinthető az egyik leghatékonyabb népegészségügyi eszköznek.
A védőoltás nemcsak a gyermekkor, hanem minden életszakasz szempontjából fontos.
Az oltóanyagok kifejlesztése változást hozott az orvostudomány történetében, és jelentős hatást gyakorolt a népegészségügyre.
A védőoltásokkal számos betegséget sikerült megelőzni, ami csökkentette az egészségügyi rendszerekre nehezedő terheket, és évente mintegy 3,5–5 millió halálesetet tesz elkerülhetővé (1).
A himlő esetében a védőoltásnak köszönhetően magát a betegséget is sikerült felszámolni.
A védőoltás azonban napjainkra a saját sikerének áldozatává vált.
Vannak olyanok, akik már nem szembesülnek az oltási programoknak köszönhetően megszűnt fertőző betegségek hatásaival, és jelentős azok száma, akik emiatt esetleg akár kétségbe is vonják a védőoltás fontosságát.
Az átoltottsági arányok az EU számos régiójában jóval elmaradnak az ajánlott szinttől.
Ilyen körülmények között a fertőző betegségek könnyen visszatérhetnek, amint azt az elmúlt években a kanyarójárvány számos európai országban történő újbóli megjelenése is mutatta.
Az elmúlt évtizedekben megingott az embereknek a biztonságos, hatékony, ajánlott és elérhető védőoltásokba vetett bizalma.
Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) a védőoltásokkal szembeni bizalmatlanságot a globális egészséget fenyegető 10 legnagyobb veszély közé sorolja.
Ez a probléma a kontextustól, az országtól és a kérdéses vakcina típusától függően is változik, és emiatt különösen komoly kihívást jelent.
Univerzális megoldás híján a célzott kommunikációs kampányok mellett folyamatos erőfeszítéseket kell tenni a polgárokkal folytatott párbeszéd javítása, aggályaik megértése és testre szabott oltási stratégiák kidolgozása terén.
A Covid19-világjárvány még inkább rávilágított e kérdés jelentőségére és hatókörére.
A Covid19-oltóanyagokkal szembeni bizalmatlanságot jelentősen befolyásolták különböző tényezők, amelyek között meghatározók voltak az oltóanyag vélt biztonságosságával és hatékonyságával kapcsolatos aggályok.
Bár egyes uniós tagállamokban a Covid19-oltási kampányok nem vezettek nagyon magas átoltottsági arányhoz, az Európai Unió más részein figyelemreméltó eredményeket sikerült elérni.
Pozitív fejlemény, hogy a világjárvány számos fontos megoldás és eszköz kifejlesztését is előremozdította, amelyeket már ma is használhatunk.
Komoly előrelépés történt például a digitalizáció terén, az adatok uniós szintű gyűjtésének és megosztásának, valamint az uniós digitális Covid-igazolvány létrehozásának köszönhetően, amely a világjárvány terjedésének megfékezésére irányuló népegészségügyi intézkedések részeként globális mércét felállító fontos mérföldkőnek tekinthető.
A Covid19-oltóanyagokra vonatkozó uniós stratégia (2), majd az Egészségügyi Szükséghelyzet-felkészültségi és -reagálási Hatóság (HERA) felállítása szintén jelentős előrelépést jelent az uniós szintű egészségügyi ellenintézkedések – így például az oltóanyagok és a terápiás készítmények – kidolgozásának, közbeszerzésének, megvásárlásának és elosztásának biztosítása terén.
Ugyanilyen fontos eredmény az európai egészségügyi unió létrehozása, amelynek célja a kulcsfontosságú ügynökségek válsághelyzetekre való felkészültségének és reagálásának megerősítése.
(1) https://www.who.int/health-topics/vaccines-and-immunization#tab=tab_ (2) COM(2020) 245 final.