C 484/18
HR
Službeni list Europske unije
20.12.2022.
Zaključci o cijepljenju kao jednom od najučinkovitijih instrumenata za sprečavanje bolesti i poboljšanje javnog zdravlja (2022/C 484/05)
Uvod
Cijepljenje se smatra jednim od najučinkovitijih alata javnog zdravlja za sprečavanje zaraznih bolesti i ublažavanje njihovih najštetnijih učinaka.
Cijepljenje nije važno samo u djetinjstvu, već i tijekom cijelog životnog vijeka.
Razvoj cjepiva predstavlja pomak u povijesti medicine i imao je važan učinak na javno zdravlje.
Cijepljenjem se sprečavaju mnoge bolesti, čime se smanjuje opterećenje zdravstvenih sustava i sprečava otprilike 3,5 – 5 milijuna smrtnih slučajeva godišnje (1).
Velike boginje primjer su bolesti koja je iskorijenjena zahvaljujući cijepljenju.
Međutim, danas je cijepljenje žrtva vlastitog uspjeha.
Neki više ne vide učinke zaraznih bolesti koje su nestale zbog programa cijepljenja te stoga znatan broj ljudi može dovesti u pitanje važnost cijepljenja.
Stope procijepljenosti u mnogim regijama diljem EU-a pale su znatno ispod preporučenih razina.
Zarazne bolesti lako se mogu vratiti u takvim okolnostima.
Primjer toga je epidemija ospica koja je posljednjih godina izbila u više europskih zemalja.
Spremnost ljudi da prime sigurna, djelotvorna, preporučena i dostupna cjepiva dovedena je u pitanje tijekom posljednjih nekoliko desetljeća.
Prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji (SZO) oklijevanje s cijepljenjem među deset je najvećih prijetnji globalnom zdravlju.
To je ujedno problem koji se razlikuje ovisno o kontekstu, državi i vrsti dotičnog cjepiva i stoga je osobito zahtjevan.
Univerzalno rješenje ne postoji te je potrebno ulaganje održivih napora za poboljšanje dijaloga s građanima, razumijevanje njihovih bojazni i razvoj prilagođenih strategija cijepljenja, uz ciljane komunikacijske kampanje.
Pandemija bolesti COVID-19 dodatno je istaknula veličinu i opseg tog problema.
Na oklijevanje s cijepljenjem protiv bolesti COVID-19 znatno su utjecali različiti čimbenici, među kojima prevladava zabrinutost u pogledu sigurnosti i učinkovitosti cjepiva.
Iako u nekim državama članicama EU-a kampanje cijepljenja protiv bolesti COVID-19 nisu rezultirale vrlo visokim stopama cijepljenja, u nekim dijelovima Europske unije rezultati su bili impresivni.
S pozitivne strane, pandemija je potaknula i razvoj niza važnih rješenja i alata koje možemo iskoristiti već danas.
Znatan napredak ostvaren je, na primjer, u području digitalizacije, i to prikupljanjem i razmjenom podataka na razini EU-a te uspostavom EU digitalne COVID potvrde, važnoj prekretnici u utvrđivanju globalnog standarda u okviru javnozdravstvenih mjera za suzbijanje širenja pandemije.
Strategija EU-a za cjepiva protiv bolesti COVID-19 (2), nakon koje je uslijedilo pokretanje tijela za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize (HERA), također je važan korak naprijed u osiguravanju razvoja, nabave, kupnje i distribucije medicinskih protumjera na razini EU-a, kao što su cjepiva i terapeutici.
Još jedno jednako važno postignuće jest uspostava europske zdravstvene unije, čiji je cilj jačanje pripravnosti i odgovora ključnih agencija na krizu.
(1) https://www.who.int/health-topics/vaccines-and-immunization#tab=tab_ (2) COM/2020/245 final.