FI
C 484/18
Euroopan unionin virallinen lehti
20.12.2022
Päätelmät rokotuksista yhtenä tehokkaimmista keinoista ehkäistä tauteja ja parantaa kansanterveyttä (2022/C 484/05)
Johdanto
Rokotuksia pidetään yhtenä tehokkaimmista kansanterveyspolitiikan keinoista ehkäistä tartuntatauteja ja lieventää niiden haitallisimpia vaikutuksia.
Rokottaminen on tärkeää paitsi lapsille, mutta myös koko eliniän ajan.
Rokotteiden kehittäminen on käännekohta lääketieteen historiassa ja sillä on ollut merkittävä vaikutus kansanterveyteen.
Rokotuksilla voidaan ehkäistä monia tauteja, joten niillä voidaan vähentää terveydenhuoltojärjestelmien taakkaa ja estää vuosittain noin 3,5–5 miljoonaa kuolemaa (1).
Isorokko on rokotusten ansiosta jopa voitu hävittää kokonaan.
Tällä hetkellä rokotukset ovat kuitenkin oman menestyksensä uhri.
Ihmiset eivät välttämättä ole enää tietoisia sellaisten tartuntatautien vaikutuksista, joita rokotusohjelmien ansiosta ei enää esiinny, joten huomattava osa heistä saattaa jopa kyseenalaistaa rokotusten tärkeän merkityksen.
Rokotuskattavuus on monilla EU:n alueilla laskemassa selvästi alle suositellun tason.
Näissä olosuhteissa tartuntataudit voivat palata helposti.
Esimerkiksi tuhkarokkoepidemioita on viime vuosina puhjennut joissakin Euroopan maissa.
Ihmiset eivät viime vuosikymmeninä ole olleet yhtä halukkaita rokottautumaan kuin aiemmin, vaikka rokotteet ovat turvallisia, tehokkaita ja suositeltuja ja niitä on saatavilla.
Maailman terveysjärjestö (WHO) luokittelee rokotevastaisuuden yhdeksi maailman kymmenestä suurimmasta terveysuhkasta.
Rokotevastaisuus myös vaihtelee kontekstin, maan ja rokotetyypin mukaan, mistä syystä se on erityisen haastava ongelma.
Yhtä kaikille sopivaa ratkaisua ei ole vaan on pyrittävä pitkällä aikavälillä parantamaan vuoropuhelua kansalaisten kanssa, ymmärtämään ihmisten huolenaiheita ja kehittämään räätälöityjä rokotusstrategioita kohdennettujen viestintäkampanjoiden ohella.
Covid-19-pandemia on entistä selvemmin tuonut esiin rokotevastaisuuden mittasuhteet.
Covid-19-rokotevastaisuuteen ovat vaikuttaneet merkittävästi erilaiset tekijät, erityisesti huolet rokotteiden koetusta turvallisuudesta ja tehosta.
Vaikka joissakin EU:n jäsenvaltioissa ei ole onnistuttu saavuttamaan kovin korkeaa rokotusastetta covid-19-rokotuskampanjoiden avulla, osassa Euroopan unionia tulokset ovat olleet vakuuttavia.
Myönteistä on se, että pandemian aikana on vauhdilla kehitetty tärkeitä ratkaisuja ja välineitä, joita voidaan jo nyt hyödyntää.
Kehitys on ollut huomattavaa muun muassa digitalisaation alalla.
EU:n tasolla on parannettu datankeruuta ja -vaihtoa ja luotu EU:n digitaalinen koronatodistus, joka on tärkeä osa sellaisen maailmanlaajuisen standardin vahvistamista, jolla yhdessä muiden kansanterveysalan toimenpiteiden kanssa voidaan rajoittaa pandemian leviämistä.
EU:n strategia covid-19-rokotteiden kehittämiseksi (2) ja terveyshätätilanteiden valmiusviranomaisen (HERA) perustaminen ovat myös suuria edistysaskeleita, joilla varmistetaan lääketieteellisten vastatoimien, kuten rokotteiden ja hoitokeinojen, kehittäminen, hankinta, osto ja jakelu EU:n tasolla.
Lisäksi yhtä tärkeä saavutus on Euroopan terveysunionin perustaminen, jolla pyritään vahvistamaan keskeisten virastojen kriisivalmiutta ja kriisinhallintatoimia.
(1) https://www.who.int/health-topics/vaccines-and-immunization#tab=tab_ (2) COM(2020) 245 final.