DA
C 484/18
Den Europæiske Unions Tidende
20.12.2022
Konklusioner om vaccination som et af de mest effektive redskaber til at forebygge sygdomme og forbedre folkesundheden (2022/C 484/05)
Indledning
Vaccination anses for at være et af de mest effektive redskaber inden for folkesundheden til at forebygge smitsomme sygdomme og afbøde deres mest skadelige virkninger.
Vaccination er ikke kun vigtig for børn, men også når man ser på hele livsforløbet.
Udviklingen af vacciner udgør et skift i medicinhistorien og har haft en betydelig indvirkning på folkesundheden.
Vaccination har forebygget mange sygdomme og har dermed mindsket byrden for sundhedssystemerne og forebygget skønsmæssigt 3,5-5 millioner dødsfald om året (1).
Hvad angår kopper, er denne sygdom endda blevet udryddet takket være vaccination.
I dag er vaccination imidlertid blevet et offer for sin egen succes.
Nogle mennesker oplever ikke længere konsekvenserne af smitsomme sygdomme, som ikke længere forekommer på grund af vaccinationsordninger, og mange mennesker kan derfor sågar sætte spørgsmålstegn ved vigtigheden af vaccination.
I mange regioner i EU ligger vaccinationsdækningen et godt stykke under de anbefalede niveauer.
Smitsomme sygdomme under disse omstændigheder kan nemt vende tilbage.
Et eksempel herpå er mæslingeepidemien, der er brudt ud i de seneste år i en række europæiske lande.
Folks vilje til at tage imod sikre, effektive, anbefalede og tilgængelige vacciner er blevet udfordret i de seneste årtier.
Vaccineskepsis er ifølge Verdenssundhedsorganisationen (WHO) en af ti største trusler mod den globale sundhed.
Det er også et problem, der varierer alt efter kontekst, land og vaccinetype, og det er derfor særlig udfordrende.
Der findes ingen universalløsning, og der er behov for en bæredygtig indsats for at forbedre dialogen med borgerne, forstå deres bekymringer og udvikle skræddersyede vaccinationsstrategier sammen med målrettede kommunikationskampagner.
Covid-19-pandemien har yderligere fremhævet størrelsen og omfanget af dette spørgsmål.
Skepsissen med hensyn til covid19-vaccinen var i høj grad påvirket af forskellige faktorer, hvor der især herskede en bekymring over, hvor sikker og effektiv vaccinen blev opfattet.
Selv om covid-19-vaccinationskampagnerne i nogle EU-medlemsstater ikke førte til ret høje vaccinationsrater, var resultaterne i nogle dele af Den Europæiske Union imponerende.
På den positive side har pandemien også fremmet udviklingen af en række vigtige løsninger og værktøjer, som vi allerede kan gøre brug af i dag.
Der er sket en betydelig udvikling, f.eks.
inden for digitalisering, med indsamling og udveksling af data på EU-plan samt indførelse af EU's digitale covidcertifikat som en vigtig milepæl i fastsættelsen af en global standard som led i de folkesundhedsmæssige foranstaltninger for at dæmme op for pandemiens spredning.
EU-strategien for covid19-vacciner (2) efterfulgt af lanceringen af Myndigheden for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet (HERA) er også et stort skridt fremad med hensyn til at sikre udbudsprocedurer for og udvikling, indkøb og distribution af medicinske modforanstaltninger på EU-plan såsom vacciner og behandlinger.
Et andet lige så vigtigt resultat er oprettelsen af den europæiske sundhedsunion, som skal styrke de vigtigste agenturers kriseberedskab og kriseindsats.
(1) https://www.who.int/health-topics/vaccines-and-immunization#tab=tab_ (2) COM(2020) 245 final.