12.12.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 472/27
na podlagi uporabe te sodne prakse Sodišča in načela enakovrednosti, ki izhaja iz prava Unije, javne uslužbence, zaposlene za določen čas, ki so bili žrtve zlorabe, spremeniti v javne uslužbence, zaposlene za nedoločen čas, ali karierne uradnike, tako da zanje veljajo enaki razlogi za prenehanje in odpoved delovnega razmerja kot za zadnjenavedene, saj se mora v zasebnem sektorju na podlagi člena 15 Estatuto de los Trabajadores (zakon o delavnih razmerjih) delavce, zaposlene za določen čas, ki pri istem delodajalcu v obdobju 30 mesecev delajo več kot 24 mesecev, spremeniti v delavce, zaposlene za nedoločen čas, v skladu s členom 83(3) Ley 40/2015 de [Régimen Jurídico] del Sector Público (zakon št.
40/2015 o pravni ureditvi javnega sektorja), kakor je bil spremenjen z Ley 11/2020 de presupuestos generales del Estado para 2021 (zakon št.
11/2020 o državnem proračunu za leto 2021), pa je na podlagi uporabe nacionalnega prava v zvezi z delavci, zaposlenimi v podjetjih in subjektih, ki postanejo del javnega sektorja, dopuščeno, da pod pogojem, da bo delovno mesto po izpraznitvi odpravljeno, opravljajo enake naloge kot karierni uradniki in zato zanje veljajo isti razlogi za prenehanje delovnega razmerja kot za zadnjenavedene?
ČETRTO.
Ob upoštevanju tega, da se v skladu s sodbama Sodišča z dne 13. marca 2014, C-38/13 (6), Nierodzik, točki 27 in 29, in z dne 14. septembra 2016, C-596/14 (7), Ana de Diego Porras, točki 30 in 31, pogoji, povezani s prenehanjem delovnega razmerja, in zahteve za odpoved pogodbe o zaposlitvi štejejo za del „pogojev zaposlitve“ iz določbe 4 okvirnega sporazuma,
se Sodišče za primer, če je treba na prejšnje vprašanje odgovoriti nikalno, prosi, naj pojasni, ali je stabilizacija delovnega razmerja javnih uslužbencev, zaposlenih za določen čas, ki so žrtve zlorabe, ki se opravi tako, da se za prenehanje in odpoved njihove pogodbe uveljavijo enaki razlogi, kakršni veljajo za karierne uradnike ali primerljive delavce, zaposlene za nedoločen čas, ne da bi se jim pri tem priznal tak status, ukrep, ki ga nacionalni organi morajo izvesti na podlagi določb 4 in 5 okvirnega sporazuma Direktive 1999/70 in načela skladne razlage, saj se v skladu z nacionalno zakonodajo status javnega uslužbenca, zaposlenega za nedoločen čas, ali kariernega uradnika ne sme priznati le tem, ki ne izpolnjujejo določenih pogojev, stabilizacija delavnega razmerja takšnih delavcev pod opisanimi pogoji pa ne povzroči pridobitvi tega statusa?
PETO.
Ali je treba glede na to, da člen 15 Estatuto de los Trabajadores (zakon o delavnih razmerjih) določa, da je lahko najdaljše trajanje pogodb za določen čas dve leti, ker se predpostavlja, da po izteku tega obdobja potreba po delavcu ni več začasna ali izjemna, temveč redna in stalna, zaradi česar je delodajalec v zasebnem sektorju obvezan, da delovno razmerje za določen čas spremeni v delovno razmerje za nedoločen čas, in glede na to, da morajo biti v skladu s členom 10 Estatuto Básico del Empleado Público (zakon o temeljni pravni ureditvi statusa javnih uslužbencev) v javnem sektorju prosta delovna mesta, ki jih zasedajo nadomestni delavci oziroma delavci, zaposleni za določen čas, vključena v ponudbo zaposlitve v javnem sektorju za leto imenovanja oziroma, če to ni mogoče, torej v največ dveh letih, v ponudbo zaposlitve v javnem sektorju za naslednje leto, da bi se delovno mesto lahko zapolnilo z javnim uslužbencem, zaposlenim za nedoločen čas, ali s kariernim uradnikom,
ugotoviti, da je zloraba veriženja pogodb o zaposlitvi za določen čas v javnem sektorju podana od trenutka, v katerem javna uprava delodajalka delovnega mesta, ki ga zaseda javni uslužbenec, zaposlen za določen čas, z delavcem, zaposlenim za nedoločen čas, ali s kariernim uradnikom ne zapolni v rokih, ki so določeni z nacionalno ureditvijo, in sicer s tem, da ga v ponudbo zaposlitev v javnem sektorju vključi najpozneje v roku dveh let od imenovanja nadomestnega uslužbenca oziroma uslužbenca, zaposlenega za določen čas, pri čemer mu mora zaradi izvedbe te ponudbe zaposlitve v javnem sektorju pogodbo odpovedati v roku največ treh let, ki je določen v členu 70 Estatuto Básico del Empleado Público (zakon o temeljni pravni ureditvi statusa javnih uslužbencev)?
ŠESTO.
Ali se s španskim zakonom 20/2021 z dne 28. decembra kršita v pravu Unije zavezujoči načeli zakonitosti in prepovedi povratne veljave določb o kaznih, ki sta med drugim določeni v členu 49 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ker so kot sankcija za zlorabo zaposlovanja za določen čas določeni izbirni postopki, ki se uporabijo, čeprav so se dejanja ali opustitve, ki pomenijo kršitev in torej zlorabo, zgodila oziroma izvedla ter se očitala že – več let – pred sprejetjem zakona 20/2021?
SEDMO.
Ali se z zakonom 20/2021, ker sta z njim kot sankcijski ukrep določena razpis izbirnih postopkov in odškodnina, ki se prizna samo žrtvam zlorabe, ki v izbirnem postopku niso uspešne, kršita določba 5 okvirnega sporazuma in Direktiva 1999/70/ES, saj se ne sankcionirajo zlorabe, do katerih je prišlo v zvezi z javnimi uslužbenci, zaposlenimi za določen čas, ki so bili v tem izbirnem postopku uspešni, če ni sporno, da je sankcija vselej nujna in da uspeh v izbirnem postopku ni sankcijski ukrep, ki bi ustrezal zahtevam Direktive, kot je Sodišče ugotovilo v sklepu z dne 2. junija 2021, C-103/19 (8)?