9.12.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 469/11
b) Koostada õppekavad, mis on õppijakesksed ja põhinevad kaasaval ja suhtepedagoogikal ning võimaldavad kasutada mitmekesiseid ja isikustatud õpetamis- ja õppimisvorme.
Kaaluda tuleks laste ja noorte aktiivset kaasamist õppematerjalide koostamisse asjakohastel juhtudel, eelkõige seoses kiusamise ennetamise, sotsiaalse ja emotsionaalse õppe, konfliktide lahendamise ja eelarvamuste kummutamise materjalidega.
c) Lisada õppekavadesse alates alusharidusest ja lapsehoiust kuni keskhariduseni (teise taseme hariduse ülemine aste) sotsiaalne ja emotsionaalne õpe, kiusamise ennetamine, vaimne ja füüsiline tervis.
d) Tugevdada õppekeel(t)e oskust, väärtustades ja toetades samal ajal õppijate keelelist mitmekesisust kui pedagoogilist ressurssi edasiõppimiseks ja hariduse omandamiseks.
See võib hõlmata näiteks eelneva keeleoskuse hindamist, kindlat tuge õppija emakeeles (esimene keel) ning õppekeeles, juurdepääsu koduses suhtluskeeles juhendamisele ning mehhanisme, mis toetavad eri haridustasemetel üleminekut vastuvõtuklassidest tavaklassidesse, kui see on asjakohane.
e) Eelkõige toetada põgenikel ja äsja saabunud rändajatel õppekeele omandamist varase keelekümblusega tavaklassides ja tavaõppekavade abil ning asjakohasel tasandil pakutava täiendava individuaalse toega, et kiirendada sotsiaalset ja akadeemilist õpet.
Oluline roll on ka jätkuval juurdepääsul keelelisele ja akadeemilisele toele ning karjäärinõustamisele kõikidel haridus- ja koolitustasanditel koos vanemate kaasamise ja kultuuridevahelise haridusega.
f) Edendada interaktiivseid ja kogemuslikke ning kultuuri- ja keeletausta arvestavaid pedagoogilisi lähenemisviise, et arendada õppijate iseseisvat ja vastutustundlikku õppimist ning võimaldada neil oma pädevuste arendamises aktiivselt osaleda.
Sellised lähenemisviisid võivad hõlmata põimõppe võimalusi (sh digiressursid ja juurdepääs raamatukogudele, laboritele, muuseumidele, muudele kultuurikeskustele nagu muusika- ja kunstikoolid, kogukonnakeskustele ja loodusele), võttes arvesse puuetega ja hariduslike erivajadustega õppijate vajadusi, õppeaja ja -keskkondade paindlikku ja mitmekesist korraldust, erialaülest õpetamist ja õppimist, koostööpõhist õpet ja vastastikust tuge ning puuetega õppijate puhul tehniliste abivahendite kasutamist.
g) Edendada hindamistavasid, mis kajastavad ja toetavad isiklikke õpivajadusi ja -teid, eelkõige kasutada formatiivset ja pidevhindamist ning ühendada mitu digitaalset ja mittedigitaalset vormi ja vahendit (nt portfooliod, vastastikune hindamine ja enesehindamine), mis on kaasavad, kultuuritaustale vastavad ja osaluspõhised.
Sekkumismeetmed
h) Luua koolides raamistikud, millega pakutakse kõikidele õpiraskustega või alasooritusohus õppijatele sihipärast tuge valdkonnaülese ja meeskonnapõhise lähenemisviisiga (nt vanemate kaasamise programmid kogu kooli hõlmava lähenemisviisi kaudu, mentorluskavad, sealhulgas õpilastevaheline mentorlus; tugipersonali kaasamine, lisaõppeaeg kooliaasta jooksul ja/või koolivaheaegadel, juurdepääs täiendavatele õppekeskkondadele).
i) Pakkuda mitmetahuliste komplekssete vajaduste, sealhulgas sotsiaalsete, emotsionaalsete ja vaimse tervise vajadustega õppijatele kaasavas ja juurdepääsetavas keskkonnas individuaalset tuge (nt personaalne juhendamine, individuaalsed õppekavad, spetsialisti pakutav emotsionaalne nõustamine, psühhoteraapilised sekkumismeetmed, valdkonnaülesed rühmad, perekonna tugi).
j) Pakkuda õppijatele, kellel on oma sotsiaal-majandusliku tausta tõttu raskusi põhivajaduste rahuldamisega (nt õppematerjalide puudus, raskused transpordiga, alatoitlus, ühekülgne toitumine või magamatus), kooli tasandil või koostöös teiste osalistega lahendusi.
k) Pakkuda ebasoodsas olukorras õppijatele sihipäraseid rahalise ja/või mitterahalise toetuse kavu, et hõlbustada nende edasiõppimist kesk- ja kõrgharidusasutustes ning keskhariduse omandamist, mis annab asjakohase kvalifikatsiooni.