6.12.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 465/89 Tisdag, 3 maj 2022
134.
Europaparlamentet anger att klassificeringen av AI-system som ”högrisksystem” bör baseras på deras konkreta användning och sammanhanget, vilken slags och hur sannolik och allvarlig och potentiellt oåterkallelig den skada skulle vara som kan förväntas inträffa i strid med de grundläggande rättigheterna och hälso- och säkerhetsbestämmelserna i unionsrätten.
Parlamentet betonar att denna klassificering bör åtföljas av vägledning och främjande av utbyte av bästa praxis för AI-utvecklare.
Parlamentet betonar att rätten till integritet alltid måste respekteras och att AI-utvecklare bör garantera fullständig efterlevnad av reglerna om dataskydd.
135.
Europaparlamentet betonar att när det gäller AI-system som antagligen kommer att samspela med eller på annat sätt påverka barn måste deras rättigheter och sårbarheter tas i beaktande och den måste uppfylla högsta tillgängliga standarder för skydd, säkerhet och integritet som byggs in som standard.
136.
Europaparlamentet konstaterar att de miljöer som AI-system används i måste uppfylla kan skiljer sig åt beroende på om det rör sig om relationer mellan företag eller mellan företag och konsumenter.
Parlamentet påpekar att konsumenträttigheter måste skyddas på rättslig väg genom konsumentskyddslagstiftning.
Parlamentet betonar att även om företag kan lösa ansvarsfrågor och andra rättsliga utmaningar snabbt och kostnadseffektivt via direkta avtal med affärspartner kan lagstiftning behövas för att skydda mindre företag från dominerande aktörers missbruk av marknadskrafterna genom kommersiella eller tekniska inlåsningseffekter, hinder för marknadstillträde eller asymmetriska informationsproblem.
Parlamentet framhåller att det också är viktigt att beakta behoven hos små och medelstora företag med invecklade rättsliga krav, för att undvika att ge dem nackdelar jämfört med större företag som har resurser nog att ha stora avdelningar för rättsliga frågor och efterlevnadsfrågor.
137.
Europaparlamentet understryker behovet att tillämpa ett principbaserat tillvägagångsätt för olösta etiska frågor som uppstår till följd av de nya tekniska möjligheter som försäljningen och användningen av AI-tillämpningar medför, däribland tillämpningen av grundläggande, obligatoriska principer såsom principen om icke-skadlighet, principen om respekt för den mänskliga värdigheten och grundläggande rättigheter eller skyddet av den demokratiska processen.
Parlamentet konstaterar att god praxis inom AI-utvecklingen, såsom människocentrerad AI, ansvarsfull styrning och principerna om transparens och förklarbarhet, liksom principerna om hållbar AI som fullständigt anpassats till Agenda 2030 för hållbar utveckling, är andra viktiga delar för utformningen av AI-ekonomin.
138.
Europaparlamentet erkänner att det inte alltid går att undvika snedvridningar av AI-algoritmer helt och hållet eftersom det idealiska målet med felfria data är mycket svårt eller nästan omöjligt att uppnå.
Parlamentet konstaterar att även ett AI-system som har testats oundvikligen kommer att ställas inför verkliga scenarier som skulle kunna leda till snedvridna resultat då det används i ett sammanhang som skiljer sig från sammansättningen av de data som användes för dess träning och testning.
Parlamentet betonar att EU bör sträva efter att förbättra insynen i dataset och algoritmer, samarbeta mycket nära med AI-utvecklare för att motverka och minska strukturella samhällsfördomar och överväga obligatoriska regler för tillbörlig aktsamhet i fråga om mänskliga rättigheter i ett tidigt utvecklingsskede.
139.
Europaparlamentet framhåller att meningsfulla transparens- och förklarbarhetskrav på AI-system kanske inte går att genomföra i många situationer, även om de är till nytta i vissa fall.
Parlamentet noterar att immateriella rättigheter och affärshemligheter måste skyddas från olagliga metoder såsom industrispionage.
140.
Europaparlamentet konstaterar att AI-innovatörer fortsatt måste ges incitament och skydd genom den rättsliga ramen för immateriella rättigheter genom att beviljas patent som belöning när de utvecklar och offentliggör sitt skapande.
Parlamentet anser att befintliga lagar till största delen är framtidssäkra, men föreslår vissa anpassningar, däribland en integrering av öppen källkod, användningen av offentlig upphandling för att kräva att, där så är lämpligt, programvara med öppen källkod används för AI-lösningar.
Parlamentet föreslår nya former av patentlicenser i syfte att säkerställa att regioner och initiativ får tillgång till verktyg som de annars inte skulle ha råd med.
141.
Europaparlamentet anser att obligatoriska förhandsbedömningar av risker som baseras på tydliga regler och standarder samt konsekvensbedömningar avseende dataskydd, kompletterade med bedömningar av överensstämmelse från tredje part med relevant och lämplig CE-märkning, i kombination med efterhandskontroller av marknadsövervakning, skulle kunna vara användbara för att säkerställa att AI-system som finns på marknaden är säkra och tillförlitliga.
Parlamentet anser att för att förhindra att små och medelstora företag trängs ut från marknaden att standarder och vägledning för efterlevnad av AI-lagstiftningen bör tas fram i nära samverkan med små företag, i möjligaste mån vara internationellt anpassade och vara tillgängliga utan kostnad.