C 465/84
SV
Europeiska unionens officiella tidning
6.12.2022
Tisdag, 3 maj 2022
g) Återkommande resultat i samtliga sex fallstudier
95.
Europaparlamentet konstaterar att det finns tydliga samhällsfördelar och möjligheter i samband med införandet av AI-teknik, som endast kan utnyttjas om övergripande hinder åtgärdas i EU, i enlighet med grundläggande rättigheter, värderingar och lagstiftning.
Parlamentet konstaterar att den överlappande lagstiftningen, marknadsfragmenteringen, de byråkratiska hindren, avsaknaden av tillgänglig digital infrastruktur och digitala färdigheter i samhället i stort, liksom otillräckliga investeringar i forskning och utveckling och kan iakttas som hinder för en framgångsrik tillämpning av betrodd AI på alla analyserade områden.
96.
Europaparlamentet drar av de undersökte studierna dessutom slutsatsen att vissa användningsfall är riskfyllda eller skadliga, men att de inte nödvändigtvis är de specifika AI-teknikerna själva utan deras tillämpningsområden.
Parlamentet är medvetet om att framtida reglering måste hantera den legitima oron kring denna risk för att AI-teknik ska kunna användas brett inom EU.
97.
Europaparlamentet konstaterar att samtidigt som det är viktigt att undersöka och kategorisera de potentiella riskerna med AI, har fallstudierna visat att AI-teknik kan ge oss effektiva motåtgärder som kan begränsa eller undanröja dessa risker.
Parlamentet understryker att eftersom AI fortfarande befinner sig i ett tidigt utvecklingsskede inom ett bredare sammanhang av ny teknik är dess fulla potential och risker inte säkra.
Europaparlamentet påpekar att det finns ett behov av att inte bara titta på riskerna för enskilda personer, utan även på de bredare samhälleliga skador och icke-materiella skador för individen.
Parlamentet framhåller den betydande obalansen när det gäller inflytande på datamarknaderna och den närliggande AI-ekonomin.
Parlamentet betonar att rättvis konkurrens och undanröjande av konkurrenshinder för uppstartsföretag och små och medelstora företag är avgörande för att på ett rättvist sätt fördela de potentiella fördelarna med AI för ekonomin och för samhället, som tycks vara betydande både i EU och globalt sätt.
3.
EU:s plats i den globala AI-konkurrensen
98.
Europaparlamentet noterar den hårda globala AI-konkurrensen, där EU ännu inte har uppfyllt sina ambitioner.
Parlamentet granskar i följande segment EU:s globala konkurrenskraft med avseende på AI genom att jämföra den med Kinas och USA:s, med fokus på tre centrala delar: regleringsstrategi, marknadsställning och investeringar.
Parlamentet erkänner dock att transnationella marknader och företag inte lätt kan avgränsas över nationsgränserna, eftersom de flesta teknikföretag har kunder, aktieägare, anställda och leverantörer i många olika länder.
a) Regleringsstrategi
99.
Europaparlamentet noterar att USA ännu inte har infört övergripande lagstiftning på det digitala området och hittills har fokuserat på sektorspecifik lagstiftning och främjande av investeringar, inklusive genom skatteåtgärder för innovation inom den privata sektorn, särskilt bland sina teknikjättar och ledande universitet.
Parlamentet konstaterar att USA:s strategi, trots den senaste tidens utveckling som visar på en mer aktiv roll i beslutsfattandet, hittills främst har återspeglat ett fokus på att ge företagen rättslig vägledning, investera i forskningsprojekt och undanröja upplevda hinder för innovation.
100.
Europaparlamentet betonar att den amerikanska AI Initiative Act från 2019 utmynnade i en viss anpassning, eftersom den amerikanska regeringen, förutom omdirigering av medel, omskolning av arbetstagare och stärkande av den digitala infrastrukturen, tillkännagav att man skulle utveckla gemensamma standarder för tillförlitlig AI.
Parlamentet noterar dock att de tio principer som blev resultatet var mycket allmänt formulerade, så att varje statligt organ skulle kunna skapa sektorsspecifika bestämmelser.
Parlamentet förväntar sig att den amerikanska strategin kommer att fortsätta att drivas av marknaden, trots den nuvarande amerikanska administrationens planer på att lägga fram ett nytt lagförslag om rättigheter för att begränsa skador till följd av AI 2022.
101.
Europaparlamentet betonar att Kinas president Xi Jinping så tidigt som 2013 underströk teknikens betydelse för geopolitiken, den offentliga politikens roll i att fastställa långsiktiga mål och att AI-tekniken innebär en möjlighet att stärka sin militära makt på nytt.
Parlamentet betonar dessutom att den kinesiska regeringen sedan lade fram Made in China 2025-planen 2015 och utvecklingsplanen för nästa generations AI 2017, vilka båda hade som tydliga mål att göra Kina världsledande inom AI senast 2030.
I den kinesiska vitboken om AI-standardisering från 2018 beskrevs vidare hur den socialistiska marknadsekonomin kan utveckla internationella standarder och strategiskt delta i internationella standardi­ seringsorganisationer.
Parlamentet noterar införandet av regler om rekommendationssystem samt etiska regler för AI i Kina.