6.12.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 465/81 Tisdag, 3 maj 2022
76.
Europaparlamentet framhåller att AI kan spela en roll när det gäller att hjälpa europeiska och nationella myndigheter att genomföra åtgärder, särskilt inom områdena tull- och marknadsövervakning.
Parlamentet anser att handels- och tullförfaranden kan göras mer effektiva och kostnadseffektiva genom AI, genom att öka efterlevnaden och se till att endast säkra produkter kommer in på den inre marknaden.
Parlamentet pekar på exemplet med det kanadensiska CARM-systemet som i hög grad förenklar import- och exportförfaranden med hjälp av kvalificerad AI-riskbedömning och rationaliserad digitaliserad informationshantering för att minska behovet av långvariga inspektioner, vilket ökar effektiviteten och minimerar kostnaderna.
e) AI och arbetsmarknaden 77.
Europaparlamentet noterar att AI i allt högre grad påverkar arbetsmarknaden, arbetsplatsen och det sociala området och att den tekniska förändringens inverkan på arbete och sysselsättning är mångfasetterad.
Parlamentet betonar att användningen av AI på detta område ger upphov till ett antal etiska, rättsliga och sysselsättningsrelaterade utmaningar.
Parlamentet är oroat över att digitaliseringen på arbetsmarknaden kan leda till omorganisering av arbetskraften och till att vissa sysselsättningssektorer kan komma att försvinna.
Parlamentet anser att antagandet av AI, om det kombineras med nödvändig stödinfrastruktur, utbildning och yrkesutbildning, skulle kunna öka kapital- och arbetsproduktiviteten, innovationen, den hållbara tillväxten och skapandet av arbetstillfällen. 78.
Europaparlamentet betonar att AI kan skapa nya arbetstillfällen av högre kvalitet trots att tekniken kan komma att ersätta vissa uppgifter, däribland vardagsuppgifter eller repetitiva, tunga, arbetsintensiva eller farliga uppgifter, också skulle kunna bidra till att förbättra färdigheterna, höja kvaliteten på arbetet och skapa ny sysselsättning med större mervärde, och ge mer tid för stimulerande uppgifter och karriärsutveckling.
Parlamentet betonar att AI för närvarande redan ersätter eller kompletterar människor i en undergrupp uppgifter men att tekniken ännu inte har fått några påvisbara betydande aggregerade arbetsmarknadskonsekvenser (30).
Parlamentet betonar dock möjligheten att inkomstskillnaderna ökar om AI stärker högkompetensyrken och ersätter lågkompetensyrken.
Parlamentet tillägger att alla ekonomiska och sociala konsekvenser som följer av detta måste mildras genom lämpliga åtgärder, forskning och framsynthet och genom att investera i omskolning och kompetenshöjning av arbetskraften med fokus på underrepresenterade grupper såsom kvinnor och minoriteter, som sannolikt kommer att påverkas mest av denna omställning, och genom att främja mångfald i alla utvecklingsfaser av AI-system.
Parlamentet är oroat över att AI skulle kunna producera processer för kompetensförluster och skapa och integrera lågavlönat arbete med låg autonomi och utöka atypiska, flexibla (eller ”gigbaserade”) arbeten.
Parlamentet understryker att algoritmisk förvaltning skulle kunna skapa maktobalans mellan ledningen och anställda och oklarhet i beslutsfattandet. 79.
Europaparlamentet betonar att utnyttjandet av AI erbjuder en möjlighet att främja betydande kulturförändringar inom organisationer, däribland genom ökad säkerhet på arbetsplatsen, bättre balans mellan arbete och privatliv och genom att erbjuda rätten att inte vara uppkopplad och effektivare utbildningsmöjligheter och vägledning för anställda.
Parlamentet pekar i detta sammanhang på att OECD i sina rekommendationer betonar att automatisering också skulle kunna ge upphov till en minskning av arbetstiden och på så vis förbättra arbetstagarnas levnadsvillkor och hälsa.
Parlamentet anser att människodrivna AI-tillämpningar också skulle kunna skapa nya arbetstillfällen, särskilt för de som på grund av begränsningar såsom funktionsnedsättning eller levnadsvillkor hittills har varit tvungna att ta mindre kvalificerade arbeten.
Parlamentet betonar behovet av att använda AI-stöd på arbetsplatsen för att ge människor tid att förbättra kvaliteten på sin produktion i stället för att bara öka arbetsbördan. 80.
Europaparlamentet fördömer den ökade användningen av AI-underblåst övervakning på arbetsplatsen, som ofta sker utan arbetstagarnas kunskap, för att inte tala om deras samtycke, särskilt även i samband med distansarbete.
Parlamentet vidhåller att denna praxis inte bör tillåtas, eftersom den är extremt kränkande av arbetstagarnas grundläggande rättigheter till privatliv och dataskydd samt deras mänskliga värdighet, och även har negativa effekter på deras psykiska hälsa, på grund av graden av intrång, dess generella eller urskillningslösa effekt eller bristen på skydd för berörda personer. 81.
Europaparlamentet är oroat över att en liknande risk för övervakning med AI också finns i skolmiljön, med ett ökande införande av AI-system i skolor, vilket undergräver barns grundläggande rättigheter.
Parlamentet noterar att konsekvenserna av AI för barns integritet och säkerhet faller inom ett brett spektrum, från fördelar i samband med förmågan att förstå hot mot barn med större specificitet och exakthet, till risker kring oavsiktliga överträdelser av integritetsskyddet.
Parlamentet understryker att både de positiva och negativa konsekvenserna för barns privatliv och säkerhet kräver en noggrann granskning och motsvarande skyddsåtgärder.
Parlamentet betonar vidare att särskild hänsyn och särskilt skydd måste tas till barn när de utvecklar AI-system på grund av deras särskilt känsliga karaktär och särskilda sårbarheter.
(30)
Acemoglu, D., et al., AI and Jobs: Evidence from Online Vacancies, National Bureau of Economic Research, december 2020.