C 465/84
SL
Uradni list Evropske unije
6.12.2022
torek 3. maja 2022
g) Ponavljajoče se ugotovitve v vseh šestih študijah primerov
95. ugotavlja, da so s sprejetjem tehnologij umetne inteligence povezane jasne družbene koristi in priložnosti, ki jih bo mogoče izkoristiti le, če bodo v EU odpravljene prečne ovire v skladu s temeljnimi pravicami, vrednotami in zakonodajo; navaja, da je prekrivanje zakonodaje, razdrobljenost trga, birokratske ovire, pomanjkanje dostopne digitalne infrastrukture ter digitalnih znanj in spretnosti v širši družbi ter nezadostne naložbe v raziskave in razvoj mogoče opaziti zlasti kot ovire za uspešno uporabo zaupanja vredne umetne inteligence na vseh analiziranih področjih;
96. poleg tega na podlagi preučenih študij primerov ugotavlja, da obstajajo nekateri primeri uporabe, ki so tvegani ali škodljivi, vendar za to niso nujno krive same specifične tehnologije umetne inteligence, temveč njihova področja uporabe; priznava, da mora prihodnja ureditev obravnavati upravičene pomisleke v zvezi s temi tveganji, da bi se tehnologije umetne inteligence lahko široko uporabljale v EU;
97. ugotavlja, da je sicer pomembno preučiti in kategorizirati možna tveganja, ki jih predstavlja umetna inteligenca, vendar so študije primerov pokazale, da nam tehnologije umetne inteligence omogočajo učinkovite protiukrepe, ki lahko ublažijo ali odpravijo ta tveganja; poudarja, da je umetna inteligenca še vedno v zgodnjih fazah razvoja v širšem kontekstu nastajajočih tehnologij, njen celoten potencial in povezana tveganja pa še niso poznani; poudarja, da je treba obravnavati ne le tveganja za posameznike, temveč tudi širšo družbeno in nematerialno škodo posameznikov; opozarja na velika neravnovesja tržne moči na podatkovnih trgih in v z njimi povezanem gospodarstvu umetne inteligence; poudarja, da sta poštena konkurenca in odprava ovir za konkurenco za zagonska podjetja ter mala in srednja podjetja bistvenega pomena za pravično porazdelitev potencialnih koristi umetne inteligence v gospodarskem in družbenem smislu, ki se zdijo pomembne tako v EU kot po svetu;
3.
Položaj EU med svetovno konkurenco na področju umetne inteligence
98. opaža močno svetovno konkurenco na področju umetne inteligence, kjer EU še ni izpolnila svojih ciljev; v nadaljevanju obravnava globalno konkurenčnost EU z vidika umetne inteligence, tako da jo primerja s Kitajsko in ZDA, pri čemer se osredotoča na tri ključne elemente: regulativni pristop, položaj na trgu in naložbe; vendar priznava, da nadnacionalnih trgov in korporacij ni mogoče zlahka razmejiti po nacionalnih mejah, saj ima večina tehnoloških podjetij stranke, delničarje, zaposlene in dobavitelje v številnih različnih državah;
a) Regulativni pristop
99. ugotavlja, da ZDA še niso sprejele horizontalne zakonodaje na digitalnem področju in so se doslej osredotočale na sektorsko zakonodajo in omogočanje naložb, tudi z davčnimi ukrepi za inovacije v zasebnem sektorju, zlasti med svojimi tehnološkimi velikani in vodilnimi univerzami; ugotavlja, da je pristop ZDA kljub nedavnemu razvoju dogodkov, ki kažejo dejavnejšo vlogo pri oblikovanju politik, doslej večinoma odražal osredotočenost na zagotavljanje pravnih smernic podjetjem, vlaganje v raziskovalne projekte in odstranjevanje zaznanih ovir za inovacije;
100. poudarja, da je ameriški zakon o pobudi za umetno inteligenco iz leta 2019 prinesel rahlo spremembo usmeritve, saj je vlada ZDA poleg preusmeritve financiranja, preusposabljanja delavcev in krepitve digitalne infrastrukture napovedala razvoj skupnih standardov za zaupanja vredno umetno inteligenco; ugotavlja pa, da je nastalih 10 načel zelo ohlapno zasnovanih, s čimer je vsaki vladni agenciji omogočeno, da oblikuje predpise za posamezne sektorje; pričakuje, da bo kljub nameri sedanje administracije ZDA, da leta 2022 pripravi nov zakon o omejevanju škodljivih učinkov umetne inteligence, pristop ZDA še naprej tržno usmerjen;
101. poudarja, da je kitajski predsednik Xi Jinping že leta 2013 poudaril pomen tehnologij v geopolitiki, vlogo javnih politik pri določanju dolgoročnih ciljev in dejstvo, da tehnologije umetne inteligence ponujajo priložnost, da bi Kitajska okrepila svojo vojaško moč; nadalje poudarja, da je nato kitajska vlada leta 2015 pripravila načrt „Made in China 2025“ in leta 2017 načrt za razvoj umetne inteligence naslednje generacije, ki imata jasen cilj, da bi Kitajska do leta 2030 postala vodilna svetovna sila na področju umetne inteligence; ugotavlja, da je v kitajski beli knjigi o standardizaciji umetne inteligence iz leta 2018 nadalje opisano, kako lahko socialistično tržno gospodarstvo razvije mednarodne standarde in strateško sodeluje v mednarodnih organizacijah za standardizacijo; je seznanjen z uvedbo pravil o priporočilnih sistemih in etičnega kodeksa za umetno inteligenco na Kitajskem;