6.12.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 465/81 torek 3. maja 2022
76. poudarja, da ima lahko umetna inteligenca pomembno vlogo pri podpiranju izvrševalnih ukrepov evropskih in nacionalnih organov, zlasti na področju carine in nadzora trga; meni, da je mogoče z umetno inteligenco povečati učinkovitost in stroškovno učinkovitost trgovinskih in carinskih postopkov, tako da se poveča skladnost in zagotovi, da na enotni trg vstopajo le varni proizvodi; opozarja na primer sistema CARM kanadske carinske službe (Canada Border Services Agency Assessment and Revenue Management), s katerim je močno poenostavila uvozne in izvozne postopke in ki uporablja umetnointeligenčne kvalificirane ocene tveganja in racionalizirano digitalizirano upravljanje informacij, kar je zmanjšalo potrebo po dolgotrajnih inšpekcijskih pregledih;
e) Umetna inteligenca in trg dela
77. ugotavlja, da umetna inteligenca vse bolj vpliva na trg dela, delovno mesto in socialno področje ter da so učinki tehnoloških sprememb na delo in zaposlovanje večplastni; poudarja, da uporaba umetne inteligence na tem področju odpira več etičnih in pravnih izzivov ter izzivov, povezanih z zaposlovanjem; je zaskrbljen, da bi lahko digitalizacija na trgu dela privedla do reorganizacije delovne sile in morebitnega izginotja nekaterih delovnih sektorjev; meni, da bi lahko s sprejetjem umetne inteligence skupaj s potrebno podporno infrastrukturo, izobraževanjem in usposabljanjem povečali kapital in produktivnost dela, inovacije, trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest;
78. poudarja, da lahko umetna inteligenca sicer nadomesti nekatere delovne naloge, vključno s ponavljajočimi se, težkimi, delovno intenzivnimi ali nevarnimi opravili, lahko pa bi pripomogla tudi k izboljšanju znanj in spretnosti, zvišanju kakovosti dela in ustvarjanju novih delovnih mest z višjo dodano vrednostjo, kar bi pomenilo več časa za spodbudne naloge in poklicni razvoj; poudarja, da umetna inteligenca že nadomešča ali dopolnjuje ljudi pri sklopu nalog, nima pa zaznavnih obsežnejših skupnih posledic za trg dela (30); poudarja pa, da obstaja možnost za povečanje dohodkovne neenakosti, če bi se zaradi umetne inteligence povečal obseg visokokvalificiranih poklicev in bi začela nadomeščati nizkokvalificirane poklice; dodaja, da je treba vse gospodarske in socialne posledice tega ublažiti z ustreznimi ukrepi, raziskavami in predvidevanjem ter se nanje pripraviti z vlaganjem v preusposabljanje in izpopolnjevanje delovne sile s poudarkom na manj zastopanih skupinah, kot so ženske in manjšine, ki jih bo ta prehod verjetno najbolj prizadel, ter s spodbujanjem raznolikosti v vseh fazah razvoja sistemov umetne inteligence; je zaskrbljen, da bi lahko umetna inteligenca privedla do „razučevalnih“ oziroma „razusposabljalnih“ procesov ter ustvarila privzeto slabo plačano delo z majhno avtonomijo ter razširila netipično, prožno (oziroma priložnostno) delo; poudarja, da bi lahko algoritemsko upravljanje vodilo do neravnovesja moči med vodstvom in zaposlenimi ter do nejasnosti glede odločanja;
79. poudarja, da je uvajanje umetne inteligence tudi priložnost za pomembne kulturne spremembe v organizacijah, na primer izboljšano varnost na delovnem mestu, boljše ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem, pravico do odklopa ter učinkovitejše priložnosti za usposabljanje in za usmerjanje zaposlenih; v zvezi s tem opozarja na priporočila OECD, v katerih je poudarjeno, da bi avtomatizacija lahko pripomogla tudi k skrajšanju delovnega časa, s čimer bi se izboljšali življenjski pogoji in zdravje delavcev; meni, da bi lahko umetnointeligenčne aplikacije, ki opolnomočajo ljudi, ustvarile tudi nove zaposlitvene priložnosti, zlasti za tiste, ki so bili poprej zaradi fizičnih omejitev, kot so invalidnost ali življenjske okoliščine, prisiljeni opravljati zgolj manj kvalificirana delovna mesta; poudarja, da je treba s pomočjo umetne inteligence na delovnem mestu ljudem zagotoviti čas za kakovostnejše rezultate, ne pa zgolj povečevati delovno obremenitev;
80. obsoja povečano uporabo umetnointeligenčnega nadzora na delovnem mestu, in to pogosto brez vednosti, kaj šele privolitve delavcev, zlasti v okviru dela na daljavo; meni, da ta praksa ne bi smela biti dovoljena, saj izredno zlorablja temeljno delavčevo pravico do zasebnosti, varstva podatkov in človekovega dostojanstva ter socialne in delavske pravice, poleg tega pa negativno vpliva na duševno zdravje delavcev zaradi velikega občutka vdiranja, njegovega splošnega ali neselektivnega delovanja in odsotnosti zaščitnih ukrepov za prizadete posameznike;
81. je zaskrbljen, da podobno tveganje nadzora vlada tudi v šolskem okolju, saj se v šolah vse bolj uporabljajo sistemi umetne inteligence, kar ogroža temeljne pravice otrok; ugotavlja, da posledice, ki jih ima umetna inteligenca za zasebnost, varnost in zaščito otrok, segajo v širok spekter – vse od koristi, povezanih z zmožnostjo bolj specifičnega in natančnega razumevanja groženj, s katerimi se soočajo otroci, pa do tveganj v zvezi z nenamernimi kršitvami zasebnosti; poudarja, da je to treba zaradi pozitivnih in negativnih posledic za zasebnost, varnost in zaščito otrok temeljito preučiti in uvesti ustrezne zaščitne ukrepe; poudarja tudi, da je treba pri razvoju sistemov umetne inteligence posebno pozornost nameniti otrokom in jih zaščititi zaradi njihove izredno občutljive narave in posebne ranljivosti;
(30)
Acemoglu, D., in drugi, AI and Jobs: Evidence from Online Vacancies (Umetna inteligenca in delovna mesta: dokazi iz spletnih razpisov delovnih mest), National Bureau of Economic Research, december 2020.