6.12.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 465/79 torek 3. maja 2022
58.
vendar poudarja, da se lahko umetna inteligenca uporablja za napovedovanje izpadov električne energije in zelo natančno ugotavljanje potreb po vzdrževanju; dodaja, da se lahko uporablja za sintezo velikih količin podatkov na podlagi avtomatiziranega črpanja ali klasifikacije podatkov in za odkrivanje posebnih vzorcev; poudarja, da bi ti elementi omogočili boljše napovedovanje in oceno stopnje nevarnosti in ranljivosti sistemov, hitrejše postopke odločanja, izboljšano odzivnost in učinkovitejše varovanje končnih naprav; 59. zlasti poudarja, da bi lahko organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj s tehnologijo umetne inteligence odkrivali kriminalne dejavnosti, in proti njim ukrepali; poudarja pa, da so pri delovanju teh organov na podlagi umetne inteligence potrebni polno spoštovanje temeljnih pravic, strog demokratični nadzor, jasna pravila o preglednosti, močno informacijska infrastruktura, človeški nadzor, visoko usposobljeni delavci ter dostop do ustreznih in visokokakovostnih podatkov;
d) Umetna inteligenca in konkurenčnost 60. ugotavlja, da bodo do leta 2030 proizvodi in storitve v vrednostni verigi medsebojno povezani, v večini proizvodnih procesov in poslovnih modelov pa bosta imeli pomembno vlogo umetna inteligenca in robotika; poudarja, da so pri razvoju industrijskih ekosistemov umetne inteligence izredno pomembne temeljne raziskave, pa tudi znatne naložbe v napredovanje digitalne javne uprave in nadgraditev digitalne infrastrukture; 61. ugotavlja, da kljub precejšnjemu povečanju tveganega kapitala in drugega financiranja za zgodnje faze v preteklih dveh letih več evropskih panog pri sredstvih še vedno zaostaja, pa tudi raven finančnih sredstev v EU še vedno ne zadošča in bi jo bilo treba močno zvišati, da bi ujeli dinamiko vodilnih umetnointeligenčnih ekosistemov, kot so v Silicijevi dolini in drugod; želi poudariti, da inovacijski ekosistem EU tvorijo svojevrstne grozdne strukture, kar se razlikuje od centraliziranih (in državno podprtih) inovacijskih ekosistemov; 62. poudarja, da lahko umetna inteligenca revolucionarno spremeni konkurenčnost unijskih gospodarskih panog in da lahko poveča produktivnost, pospeši inovacije ter pomaga izboljšati proizvodne procese in dobiti pregled nad odpornostjo evropskih dobavnih verig; 63. opozarja na tveganje, da bi se dobavne verige zaradi gospodarskega ločevanja ali katastrofalnih dogodkov (kot so pandemije ali pojavi zaradi podnebnih sprememb) prekinile ali pretrgale; poudarja, da lahko s pomočjo umetne inteligence zaznamo vzorce motenj v dobavnih verigah in podpremo napovedovalno vzdrževanje, kar bi podprlo diverzificiranje dobaviteljev; 64. se zaveda, da so podjetja, ki so sprožala digitalne motnje, zaradi tega pogosto pobrala smetano in pridobila znaten tržni delež; je seznanjen z ugotovitvami nedavnih študij, da se bo ta vzorec verjetno še intenzivneje ponavljal, saj se podjetjem, ki uporabljajo umetno inteligenco, po navadi močno poveča konkurenčna prednost; je zaskrbljen zaradi tveganj tržne koncentracije, ki utegnejo nastati zaradi tega, kar pa škoduje malim, srednjim in zagonskim podjetjem; 65. poudarja, da so ti obeti izrazito zaskrbljujoči, ker bodo največja uveljavljena tehnološka podjetja najverjetneje prevladovala tudi pri tehnologijah umetne inteligence in bi lahko postala vratarji za trge, obenem pa si prisvojila večino ustvarjene vrednosti; poudarja, da se podatki, ki so gonilo umetnointeligenčnega sektorja, v veliki večini zbirajo pri istih velikih tehnoloških podjetjih, ki uporabnikom ponujajo dostop do storitev v zameno za podatke in izpostavljenost oglasom, zato bi bil lahko njihov sedanji prevladujoči položaj na trgu že sam po sebi dejavnik nadaljnje prevlade na trgu; poudarja, da imajo ta podjetja sedež večinoma zunaj EU, vseeno pa jim uspe zajeti vrednost, ki jo ustvarjajo podatki njihovih evropskih strank, s čimer pridobijo konkurenčno prednost; 66. pozdravlja sporočilo Komisije, v katerem poziva, da bi posodobili pravila konkurence in jih ustrezno prilagodili digitalni dobi (29), poudarja pa tudi, da so pri zoperstavljanju tržnim koncentracijam, še preden do njih pride, izredno pomembni ukrepi ex ante, kamor sodi tudi akt o digitalnih trgih; poleg tega poudarja, da imata lahko pri reševanju te problematike precejšnjo vlogo standardizacija in regulativno sodelovanje, saj omogočata globalni razvoj proizvodov in storitev ne glede na njihovo fizično lokacijo;
(29)
Poročilo Komisije z dne 18. novembra 2021 o politiki varstva konkurence, primerni za spopadanje z novimi izzivi (COM(2021)0713).