6.12.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 465/107 torek 3. maja 2022
varnosti in konkurenčnosti; hkrati poudarja, da pri tehnologijah umetne inteligence obstaja tveganje, da bodo okrnile človekov vpliv in nadomestile človekovo avtonomijo; poudarja, da se bilo treba pri zakonskem urejanju umetne inteligence in javnem komuniciranju o njej ravnati po teh koristih in tveganjih ter jih upoštevati;
296. poudarja, da ima EU potencial za oblikovanje mednarodne razprave o umetni inteligenci in razvoj vodilnih skupnih pravil in standardov na svetovni ravni, ki bodo spodbujali na človeka osredotočen, zaupanja vreden in trajnosten pristop k umetni inteligenci popolnoma v skladu s temeljnimi pravicami; vendar poudarja, da je treba hitro ukrepati, če želimo izkoristiti priložnost za utrditev takšnega izrazito evropskega pristopa k umetni inteligenci na mednarodnem prizorišču, in zato se mora EU kmalu dogovoriti o skupni strategiji za umetno inteligenco in regulativnem okviru; poudarja, da oblikovanje mednarodnih tehnoloških norm in standardov zahteva tesnejše usklajevanje in sodelovanje s podobno mislečimi demokratičnimi partnerji;
297. poudarja, da EU doslej še zdaleč ni izpolnila svojih ambicij, da bi postala konkurenčna na področju umetne inteligence na svetovni ravni; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je zagotoviti harmonizirana pravila in standarde, pravno varnost in enake konkurenčne pogoje za spodbujanje uvajanja umetne inteligence in inovacij, tudi z odpravo nepotrebnih upravnih ovir za zagonska podjetja, mala in srednja podjetja ter civilno družbo; priznava, da tako obsežne in radikalne spremembe različno vplivajo na različne dele družbe, in poudarja, da je treba pri digitalnem prehodu v celoti spoštovati temeljne pravice; poziva Komisijo, države članice in Parlament, vključno z njegovimi ustreznimi odbori, naj ukrepajo v skladu s priporočili iz načrta EU za umetno inteligenco;
298. poziva k takšnemu regulativnemu okolju za umetno inteligenco, ki bo zagotavljalo učinkovito upravljanje in varstvo temeljnih pravic, hkrati pa akterjem vseh velikosti omogočalo konkurenčen dostop do digitalnih trgov ter spodbujalo inovacije in gospodarsko rast v korist vseh; poudarja, da je konkurenčno, dostopno in pravično podatkovno gospodarstvo, ki temelji na skupnih standardih, osnovni pogoj za ustrezen razvoj in usposabljanje umetne inteligence; v zvezi s tem opozarja na tveganje, da bi se tržna koncentracija v podatkovnem gospodarstvu razširila v gospodarstvo za aplikacije umetne inteligence;
299. ugotavlja, da sta za napredek pri digitalnih ambicijah EU na področjih, kot je umetna inteligenca, potrebni veliko trdnejša integracija in harmonizacija digitalnega enotnega trga, kar bo spodbudilo čezmejno izmenjavo in zagotovilo, da se po vsej EU uporabljajo enaka pravila in standardi; v zvezi s tem poudarja, da se morajo institucije EU boriti proti zlorabam tržne moči, da bi zagotovile enake konkurenčne pogoje;
300. ugotavlja, da je treba sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo digitalni prehod spodbujal zeleni prehod in ga ne bo oviral; ugotavlja, da so za sisteme umetne inteligence potrebne zanesljive infrastrukturne in povezljivostne zmogljivosti; poudarja, da bo digitalna infrastruktura v skladu z zelenim dogovorom zadevala vse sektorje in vrednostne verige ter bi morala biti skladna z načeli krožnega gospodarstva; poudarja pa tudi, da umetna inteligenca ne bo delovala brez ustrezne namestitve digitalne infrastrukture, vključno s širokopasovnimi povezavami, optičnimi kabli, robnimi vozlišči in 5G; poudarja pomen blažitve vse večje porabe energije in rabe virov, da bi do leta 2030 dosegli podnebno nevtralno digitalno infrastrukturo;
301. poudarja, da bo hiter tehnološki napredek, ki ga prinaša umetna inteligenca, vplival tudi na preživetje vseh, ki nimajo potrebnih znanj in spretnosti, da bi se dovolj hitro prilagodili tem novim tehnologijam; ugotavlja, da je mogoče z izpopolnjevanjem in preusposabljanjem reševati številna socialno-ekonomska vprašanja, ki iz tega izhajajo, vendar poudarja, da bi bilo treba te učinke obravnavati tudi v okviru sistemov socialne varnosti, mestne in podeželske infrastrukture ter demokratičnih procesov; ugotavlja, da je treba ljudem zagotoviti sredstva za pridobivanje digitalnih znanj in spretnosti, če želimo spodbuditi uvajanje inovacij na področju umetne inteligence, doseči širše sprejemanje aplikacij, ki temeljijo na umetni inteligenci, in zagotoviti, da ne bo nihče zapostavljen; poudarja, da se mora izobraževanje na podlagi IKT ter naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike začeti zgodaj in ostati dostopno v vseh življenjskih obdobjih, če želimo povečati digitalno pismenost in odpornost; ugotavlja, da so pobude za ustanovitev ekosistemov odličnosti na področju umetne inteligence, pritegnitev nadarjenih posameznikov na tem področju v EU in preprečevanje bega možganov ključnega pomena;
302. poudarja, kako pomembno je obravnavati izzive na področju temeljnih pravic, povezane z umetno inteligenco, da bo umetna inteligenca dejansko postala instrument, ki služi ljudem in družbi ter se uporablja za skupno dobro in splošni interes; ugotavlja, da je treba za vzpostavitev zaupanja državljanov v umetno inteligenco zaščititi njihove temeljne pravice v vseh vidikih življenja, tudi pri uporabi umetne inteligence v javni sferi in na delovnem mestu; zlasti poudarja, da je treba pri digitalnem prehodu upoštevati pravice, cilje in interese žensk in manjšinskih skupnosti; poudarja, da morajo javne službe in njihove upravne strukture postaviti zgled; poudarja, da mora EU pospešiti uvajanje sistemov, ki temeljijo na