6.12.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 465/89 Utorok 3. mája 2022
134.
uvádza, že klasifikácia systémov umelej inteligencie ako „vysokorizikových“ by mala vychádzať z ich konkrétneho použitia a kontextu, povahy, pravdepodobnosti, závažnosti a potenciálnej nezvratnosti škôd, ktoré možno očakávať v dôsledku porušenia základných práv a pravidiel bezpečnosti a ochrany zdravia, ako sú stanovené v práve Únie; zdôrazňuje, že túto klasifikáciu by mali sprevádzať usmernenia a podpora výmeny osvedčených postupov pre vývojárov umelej inteligencie; zdôrazňuje, že právo na súkromie musí byť vždy rešpektované a že vývojári umelej inteligencie by mali zaručiť úplné dodržiavanie pravidiel ochrany údajov;
135. zdôrazňuje, že systémy umelej inteligencie, ktoré môžu byť v interakcii s deťmi alebo ich inak ovplyvňovať, musia zohľadňovať ich práva a zraniteľnosť a ich špecificky navrhnuté, ako aj štandardné modely musia spĺňať najvyššie dostupné normy bezpečnosti, ochrany a ochrany súkromia;
136. poznamenáva, že prostredia, v ktorých fungujú systémy umelej inteligencie, sa môžu líšiť v podnikovom prostredí (B2B) a v podnikovo-spotrebiteľskom prostredí (B2C); poukazuje na to, že je potrebné chrániť práva spotrebiteľov prostredníctvom právnych predpisov na ochranu spotrebiteľov; zdôrazňuje, že hoci spoločnosti môžu otázky zodpovednosti a ďalšie právne výzvy vyriešiť rýchlo a nákladovo efektívne prostredníctvom zmlúv priamo s obchodnými partnermi, na ochranu menších podnikov pred zneužívaním trhovej sily dominantnými subjektmi prostredníctvom obchodnej alebo technologickej odkázanosti na určitého dodávateľa, prekážok vstupu na trh alebo problémov s asymetrickými informáciami môžu byť potrebné právne predpisy; zdôrazňuje, že je potrebné vziať do úvahy aj potreby MSP a startupov so zložitými požiadavkami, aby sa predišlo ich znevýhodneniu v porovnaní s väčšími spoločnosťami, ktoré majú zdroje na udržiavanie rozsiahlych právnych oddelení a oddelení pre dodržiavanie súladu;
137. zdôrazňuje potrebu uplatňovať prístup založený na zásadách k otvoreným etickým otázkam, ktoré sa objavili s novými technologickými možnosťami vyplývajúcimi z predaja a používania aplikácií umelej inteligencie, a to aj prostredníctvom základných záväzných zásad, ako je zásada neškodlivosti, zásada rešpektovania ľudskej dôstojnosti a základných práv alebo ochrana demokratického procesu; konštatuje, že osvedčené postupy v oblasti rozvoja umelej inteligencie, ako je napríklad umelá inteligencia zameraná na človeka, zodpovedné riadenie a zásady transparentnosti a vysvetliteľnosti, ako aj zásady udržateľnej umelej inteligencie, ktoré sú plne v súlade s Agendou OSN 2030 pre udržateľný rozvoj, sú ďalšími dôležitými prvkami pri formovaní hospodárstva založeného na umelej inteligencii;
138. uznáva, že nie vždy je možné úplne „odstrániť skreslenie“ algoritmov umelej inteligencie, pretože ideálny cieľ bezchybných údajov je veľmi ťažké alebo takmer nemožné dosiahnuť; konštatuje, že aj systém umelej inteligencie, ktorý bol testovaný, sa nevyhnutne stretne so scenármi z reálneho sveta, ktoré môžu priniesť skreslené výsledky pri nasadení v prostredí, ktoré sa líši od zloženia jeho tréningových a testovacích údajov; zdôrazňuje, že EÚ by sa mala usilovať o zlepšenie transparentnosti súborov údajov a algoritmov, veľmi úzko spolupracovať s vývojármi umelej inteligencie s cieľom vyvážiť a znížiť štrukturálne spoločenské predsudky a zvážiť povinné pravidlá náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv v počiatočnom štádiu vývoja;
139. poznamenáva, že hoci sú zmysluplné povinnosti týkajúce sa transparentnosti alebo vysvetliteľnosti stanovené pre systémy umelej inteligencie v mnohých prípadoch užitočné, nemusí byť možné vykonávať ich vo všetkých prípadoch; konštatuje, že práva duševného vlastníctva a obchodné tajomstvá musia byť chránené pred nezákonnými praktikami, ako je priemyselná špionáž;
140.
uvádza, že legislatívny rámec pre duševné vlastníctvo musí aj naďalej motivovať a chrániť inovátorov oblasti umelej inteligencie tým, že sa im za odmenu za vývoj a zverejňovanie ich výtvorov budú priznávať patenty; konštatuje, že existujúce právne predpisy sú väčšinou odolné voči budúcim zmenám, ale navrhuje určité úpravy vrátane integrácie prvkov s otvoreným zdrojovým kódom, ako aj využívanie verejného obstarávania na prípadný mandát na používanie softvéru s otvoreným zdrojovým kódom pre riešenia umelej inteligencie; navrhuje nové formy udeľovania patentových licencií s cieľom zabezpečiť, aby sa sprístupnili nástroje pre regióny a iniciatívy, ktoré by si ich inak nemohli dovoliť;
141. domnieva sa, že povinné samohodnotenie rizík ex ante založené na jasných pravidlách a normách, ako aj posúdenie vplyvu na ochranu údajov, doplnené o posúdenie zhody treťou stranou s príslušným a vhodným označením CE, v kombinácii s presadzovaním ex post prostredníctvom dohľadu nad trhom, by mohli byť užitočné na zabezpečenie toho, aby systémy umelej inteligencie na trhu boli bezpečné a dôveryhodné; je presvedčený, že s cieľom zabrániť vytlačeniu MSP z trhu by sa normy a usmernenia týkajúce sa dodržiavania právnych predpisov o umelej inteligencii mali vypracovať za úzkej účasti malých podnikov, v čo najväčšej možnej miere medzinárodne zosúladené a bezplatne dostupné;