C 465/84
SK
Úradný vestník Európskej únie
6.12.2022
Utorok 3. mája 2022
g) Zistenia, ktoré sa opakujú vo všetkých šiestich prípadových štúdiách 95. konštatuje, že so zavádzaním technológií umelej inteligencie sú spojené jasné spoločenské výhody a príležitosti, ktoré možno využiť len vtedy, ak sa v EÚ vyriešia prierezové prekážky v súlade so základnými právami, hodnotami a právnymi predpismi; uvádza, že prekrývanie právnych predpisov, fragmentáciu trhu, byrokratické prekážky, nedostatočne dostupnú digitálnu infraštruktúru a digitálne zručnosti v širšej spoločnosti a nedostatočné investície do výskumu a vývoja možno považovať za prekážky úspešného uplatnenia dôveryhodnej umelej inteligencie vo všetkých skúmaných oblastiach; 96. na základe preskúmaných prípadových štúdií ďalej konštatuje, že existujú určité prípady použitia, ktoré sú rizikové alebo škodlivé, ale že to nemusia byť samotné konkrétne technológie umelej inteligencie, ale oblasti ich použitia; uznáva, že budúca právna úprava musí riešiť oprávnené obavy súvisiace s týmito rizikami, aby technológie založené na umelej inteligencii našli v EÚ široké uplatnenie; 97. uvádza, že je dôležité preskúmať a kategorizovať potenciálne riziká pre základné práva, ktoré prináša umelá inteligencia, avšak prípadové štúdie ukázali, že technológie založené na umelej inteligencii nám môžu poskytnúť účinné protiopatrenia, ktoré dokážu tieto riziká zmierniť alebo eliminovať; upozorňuje, že keďže umelá inteligencia je stále v ranom štádiu vývoja v rámci širšieho kontextu vznikajúcich technológií, jej plný potenciál, ako aj riziká, nie sú isté; poukazuje na to, že je potrebné pozrieť sa nielen na riziká pre jednotlivcov, ale aj na širšiu spoločenskú škodu a nemateriálne škody pre jednotlivcov; poukazuje na výraznú nerovnováhu trhovej sily na trhoch s údajmi a v priľahlom hospodárstve v oblasti umelej inteligencie; zdôrazňuje, že spravodlivá hospodárska súťaž a odstránenie prekážok hospodárskej súťaže pre startupy a MSP sú nevyhnutné na spravodlivé rozdelenie potenciálnych prínosov umelej inteligencie v hospodárskej a spoločenskej oblasti, čo sa zdá byť významné v EÚ aj na celom svete;
3.
Miesto EÚ v globálnej súťaži v oblasti umelej inteligencie 98. pozoruje tvrdú globálnu konkurenciu v oblasti umelej inteligencie, v ktorej EÚ zatiaľ nesplnila svoje ambície; v nasledujúcich odsekoch skúma globálnu konkurencieschopnosť EÚ, pokiaľ ide o umelú inteligenciu, porovnávajúc ju s konkurencieschopnosťou Číny a USA, pričom sa zameriava na tri prvky: regulačný prístup, postavenie na trhu a investície; uznáva však, že nadnárodné trhy a korporácie nie je možné jednoducho vymedziť cez hranice štátov, keďže väčšina technologických spoločností má zákazníkov, akcionárov, zamestnancov a dodávateľov v mnohých rôznych krajinách;
a) Regulačný prístup 99. poznamenáva, že USA ešte nezaviedli horizontálnu legislatívu v digitálnej oblasti a doteraz sa zameriavali na právne predpisy špecifické pre jednotlivé sektory a na uľahčenie investícií, a to aj prostredníctvom daňových opatrení v oblasti inovácií v súkromnom sektore, a najmä pre svojich technologických gigantov a popredné univerzity; konštatuje, že napriek nedávnemu vývoju, ktorý poukazuje na aktívnejšiu politickú úlohu, sa prístup USA doteraz zameriaval najmä na poskytovanie právneho poradenstva podnikom, investovanie do výskumných projektov a odstraňovanie vnímaných prekážok inovácií; 100.
zdôrazňuje, že akt o americkej iniciatíve v oblasti umelej inteligencie z roku 2019 priniesol miernu úpravu, keďže okrem presmerovania financovania, rekvalifikácie pracovníkov a posilnenia digitálnej infraštruktúry vláda USA oznámila vývoj spoločných noriem pre dôveryhodnú umelú inteligenciu; poznamenáva však, že 10 výsledných zásad bolo formulovaných veľmi zoširoka s cieľom umožniť jednotlivým vládnym agentúram vytvoriť právne predpisy špecifické pre jednotlivé sektory; očakáva, že hoci súčasná administratíva USA plánuje predstaviť v roku 2022 nový zákon o právach s cieľom obmedziť škody spôsobené umelou inteligenciou, prístup USA zostane aj naďalej orientovaný na trh; 101. zdôrazňuje, že čínsky prezident Si Ťin-pching už v roku 2013 poukázal na význam technológií v geopolitike, úlohu verejných politík pri stanovovaní dlhodobých cieľov a skutočnosť, že umelá inteligencia ponúka príležitosť obnovy vojenskej sily; zdôrazňuje ďalej, že čínska vláda následne v roku 2015 predložila plán Made in China 2025 a v roku 2017 plán na vývoj umelej inteligencie novej generácie, ktoré oba mali jasný cieľ spraviť z Číny do roku 2030 celosvetového lídra v oblasti umelej inteligencie; poznamenáva, že v čínskej bielej knihe o normalizácii umelej inteligencie z roku 2018 sa ďalej načrtáva, ako môže socialistické trhové hospodárstvo vyvíjať medzinárodne normy a strategicky pôsobiť v medzinárodných normalizačných organizáciách; upozorňuje na zavedenie pravidiel týkajúcich sa odporúčacích systémov, ako aj etického kódexu pre umelú inteligenciu v Číne;