6.12.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 465/81 Utorok 3. mája 2022
76. zdôrazňuje úlohu, ktorú môže umelá inteligencia zohrávať pri pomoci európskym a vnútroštátnym orgánom pri presadzovaní práva, najmä v oblasti colného a trhového dohľadu; zastáva názor, že obchodné a colné postupy možno zefektívniť, a to aj z hľadiska nákladov, prostredníctvom umelej inteligencie zlepšením dodržiavania predpisov a zabezpečením toho, aby na jednotný trh vstupovali len bezpečné výrobky; poukazuje na príklad systému riadenia posudzovania a príjmov Kanadskej agentúry pre pohraničné služby (CARM), ktorý výrazne zjednodušuje dovozné a vývozné postupy pomocou kvalifikovaného hodnotenia rizík umelou inteligenciou a zefektívnenej digitalizovanej správy informácií s cieľom znížiť potrebu zdĺhavých kontrol;
e) Umelá inteligencia a pracovný trh
77. poznamenáva, že umelá inteligencia čoraz viac ovplyvňuje trh práce, pracovisko a sociálnu oblasť a že vplyvy technologických zmien na prácu a zamestnanosť sú mnohostranné; zdôrazňuje, že v tejto oblasti prináša využívanie umelej inteligencie množstvo etických, právnych a pracovnoprávnych výziev; vyjadruje obavy, že z hľadiska trhu práce môže digitalizácia viesť k reorganizácii pracovnej sily a k možnému zániku niektorých odvetví zamestnanosti; domnieva sa, že prijatím umelej inteligencie, pokiaľ ho bude sprevádzať potrebná podporná infraštruktúra, vzdelávanie a odborná príprava, by sa mohla zvýšiť produktivita kapitálu a práce, inovácie, udržateľný rast a vytváranie pracovných miest;
78. zdôrazňuje, že hoci umelá inteligencia môže nahradiť niektoré úlohy vrátane opakujúcich sa, ťažkých, pracovne náročných alebo nebezpečných úloh, mohla by tiež pomôcť zlepšiť zručnosti, zvýšiť kvalitu práce a vytvoriť nové pracovné miesta s vyššou pridanou hodnotou, a tak ponechať viac času na stimulujúce úlohy a kariérny rozvoj; zdôrazňuje, že umelá inteligencia už v súčasnosti nahrádza alebo dopĺňa ľudí v podskupine úloh, ale zatiaľ nemá zistiteľné významné súhrnné dôsledky pre trh práce (30); upozorňuje však na možnosť zvýšenia príjmovej nerovnosti, ak sa v dôsledku umelej inteligencie rozšíria vysokokvalifikované profesie a nahradia sa tie nízkokvalifikované; dodáva, že akékoľvek hospodárske a sociálne dôsledky, ktoré z toho vyplývajú, je potrebné zmierniť vhodnými opatreniami, výskumom a predvídavosťou a pripraviť sa na ne investovaním do rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie pracovnej sily so zameraním na nedostatočne zastúpené skupiny, ako sú ženy a menšiny, ktoré budú pravdepodobne najviac postihnuté touto transformáciou, a podporou rozmanitosti vo všetkých fázach vývoja systémov umelej inteligencie; obáva sa, že umelá inteligencia môže viesť k procesom straty zručností a vytvárať a uplatňovať nízko platenú prácu s malou autonómiou a rozširovať atypickú, flexibilnú (alebo tzv. gig) prácu; zdôrazňuje, že algoritmické riadenie by mohlo viesť k nerovnováhe moci medzi vedením a zamestnancami a k nejasnostiam v rozhodovaní;
79. zdôrazňuje, že využívanie umelej inteligencie ponúka príležitosť podporiť podstatnú kultúrnu zmenu v rámci organizácií vrátane zlepšenia bezpečnosti na pracovisku, zlepšenia rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom, ponuky práva odpojiť sa a efektívnejšej odbornej prípravy a usmernení; v tejto súvislosti poukazuje na odporúčania OECD, v ktorých sa zdôrazňuje, že automatizácia by mohla viesť aj k skráteniu pracovného času, čím by sa zlepšili životné podmienky a zdravie pracovníkov; zastáva názor, že aplikácie umelej inteligencie, ktoré posilňujú postavenie ľudí, by tiež mohli vytvárať nové pracovné možnosti, a to najmä pre ľudí, ktorí boli z dôvodu obmedzení, ako je zdravotné postihnutie alebo životné okolnosti, doteraz odsúdení na menej kvalifikovanú prácu; zdôrazňuje potrebu využívať pomoc umelej inteligencie na pracovisku, aby sa ľuďom poskytol čas na zlepšenie kvality ich výstupov namiesto toho, aby sa len zvýšila pracovná záťaž;
80. odsudzuje čoraz častejšie využívanie sledovania na pracovisku, ktoré je založené na umelej inteligencii a ktoré sa často uskutočňuje bez vedomia pracovníkov, nehovoriac o ich súhlase, najmä v súvislosti s prácou na diaľku; zastáva názor, že táto prax by nemala byť povolená, pretože mimoriadne porušuje základné právo na súkromie, ochranu údajov a ľudskú dôstojnosť pracovníka, ako aj sociálne a pracovné práva, a má tiež negatívny vplyv na duševné zdravie pracovníkov z dôvodu miery zásahu, plošného alebo nerozlišujúceho účinku a nedostatočných záruk pre dotknuté osoby;
81. je znepokojený, že podobné riziko sledovania umelou inteligenciou existuje aj v školskom prostredí, keďže čoraz častejšie zavádzanie systémov umelej inteligencie v školách narúša základné práva detí; poznamenáva, že dôsledky, ktorá má umelá inteligencia na súkromie, bezpečnosť a ochranu detí, sa týkajú širokého spektra, od prínosov súvisiacich so schopnosťou konkrétnejšie a presnejšie pochopiť hrozby, ktorým deti čelia, až po riziká spojené s neúmyselným narušením súkromia; zdôrazňuje, že pozitívne aj negatívne dôsledky na súkromie, bezpečnosť a ochranu detí si vyžadujú dôkladné preskúmanie a zodpovedajúce záruky; ďalej zdôrazňuje, že pri vývoji systémov umelej inteligencie je potrebné venovať osobitnú pozornosť a ochranu deťom, pretože sú obzvlášť citlivé a zraniteľné;
(30)
Acemoglu, D. a ďalší, AI and Jobs: Evidence from Online Vacancies (Umelá inteligencia a pracovné miesta: dôkazy z voľných pracovných miest online), National Bureau of Economic Research, december 2020.