6.12.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 465/89 Marți, 3 mai 2022
134. precizează că clasificarea sistemelor de IA ca fiind „cu risc ridicat” ar trebui să se bazeze pe utilizarea lor concretă și pe contextul, natura, probabilitatea, gravitatea și caracterul ireversibil potențial al prejudiciului care se poate preconiza că va avea loc prin încălcarea drepturilor fundamentale și a normelor în materie de sănătate și siguranță, așa cum sunt prevăzute în legislația Uniunii; subliniază că această clasificare ar trebui să fie însoțită de orientări și de promovarea schimbului de bune practici pentru dezvoltatorii de IA; subliniază că dreptul la viață privată trebuie întotdeauna respectat și că dezvoltatorii de IA ar trebui să garanteze respectarea deplină a normelor privind protecția datelor;
135. subliniază că sistemele IA susceptibile să interacționeze cu copiii sau să îi afecteze în alt mod trebuie să țină cont de drepturile și de vulnerabilitățile acestora și să satisfacă cele mai ridicate standarde de siguranță, securitate și confidențialitate disponibile, încă din stadiul conceperii și în mod implicit;
136.
observă că pot exista diferențe între modul de funcționare al IA în mediul business-to-business (B2B) comparativ cu mediul business-to-consumer (B2C); subliniază că drepturile consumatorilor trebuie să fie protejate din punct de vedere juridic prin intermediul legislației privind protecția consumatorilor; subliniază că, deși întreprinderile pot soluționa problema răspunderii și a altor probleme juridice într-un mod rapid și eficient din punctul de vedere al costurilor, prin mijloace contractuale, direct cu partenerii de afaceri, ar putea fi nevoie de legislație pentru a proteja întreprinderile mai mici de utilizarea abuzivă a puterii de piață de către actorii dominanți prin recurgerea la blocaje comerciale sau tehnologice, obstacole la accesul pe piață sau probleme de asimetrie informațională; subliniază că este, de asemenea, necesar să se țină seama de nevoile IMM-urilor și ale întreprinderilor nou-înființate cu cerințe complexe pentru a evita dezavantajarea acestora în raport cu companiile mai mari, care dispun de resursele necesare pentru a avea servicii juridice și de conformitate de dimensiuni importante;
137. subliniază necesitatea de a aplica o abordare bazată pe principii în cazul chestiunilor etice deschise ridicate de noile posibilități tehnologice care rezultă din vânzarea și utilizarea aplicațiilor IA, inclusiv prin utilizarea unor principii fundamentale obligatorii, precum principiul de a nu cauza prejudicii, principiul respectării demnității umane și a drepturilor fundamentale sau cel al protejării procesului democratic; constată că bunele practici în dezvoltarea IA, precum IA centrată pe factorul uman, guvernanța responsabilă și principiile transparenței și explicabilității, precum și principiile IA sustenabile, care să fie complet aliniate la Agenda 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă, sunt alte componente importante în procesul de construcție a economiei IA;
138. recunoaște că algoritmii IA nu pot fi întotdeauna complet eliminați, deoarece idealul datelor fără erori este foarte dificil sau aproape imposibil de atins; constată că și un sistem de IA care a fost testat se va confrunta inevitabil cu scenarii reale care pot genera rezultate subiective la instalarea într-un context care diferă de componența datelor sale de formare și de testare; subliniază că UE ar trebui să depună eforturi pentru a îmbunătăți transparența seturilor de date și a algoritmilor, să coopereze foarte strâns cu dezvoltatorii de IA pentru a contrabalansa și a reduce prejudecățile structurale din societate și să aibă în vedere norme obligatorii privind obligația de diligență în materie de drepturi ale omului într-un stadiu incipient al dezvoltării;
139. precizează că este posibil ca obligațiile semnificative de transparență sau de explicabilitate pentru sistemele de IA, deși utile în numeroase cazuri, să nu poată fi puse în aplicare în toate situațiile; observă că drepturile de proprietate intelectuală și secretele comerciale trebuie protejate împotriva practicilor ilegale precum spionajul industrial;
140.
afirmă că cadrul legislativ privind proprietatea intelectuală trebuie să continue să stimuleze și să protejeze inovatorii din domeniul IA prin acordarea de brevete ca recompensă pentru dezvoltarea și publicarea creațiilor lor; consideră că legile existente sunt în cea mai mare parte adaptate exigențelor viitorului, dar propune anumite ajustări, inclusiv integrarea elementelor cu sursă deschisă, precum și utilizarea achizițiilor publice pentru a impune unde este cazul software-ul cu sursă deschisă pentru soluțiile IA; propune noi forme de acordare a brevetelor pentru a garanta că regiunile și inițiativele dispun de instrumente pe care altfel nu și le-ar permite;
141. consideră că autoevaluările ex ante obligatorii ale riscurilor, bazate pe norme și standarde clare, precum și evaluările impactului asupra protecției datelor, completate de evaluări ale conformității efectuate de terți cu marcajul CE relevant și adecvat, combinate cu aplicarea ex post prin supravegherea pieței, ar putea fi utile pentru a se garanta că sistemele de IA de pe piață sunt sigure și fiabile; consideră că, pentru a preveni ieșirea IMM-urilor de pe piață, ar trebui elaborate standarde și orientări pentru respectarea legislației privind IA, cu implicarea deplină a întreprinderilor mici, aliniate la nivel internațional în cea mai mare măsură posibilă și disponibile gratuit;