C 465/84
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
6.12.2022
Marți, 3 mai 2022
g) Constatări recurente în toate cele șase studii de caz
95. constată că adoptarea tehnologiilor IA prezintă avantaje și posibilități evidente la nivelul societății, care pot fi valorificate numai dacă sunt eliminate obstacole transversale în UE, în concordanță cu drepturile, valorile și legislația fundamentale; afirmă că se poate constata că mai ales suprapunerile legislației, fragmentarea pieței, obstacolele birocratice, lipsa infrastructurii digitale accesibile și a competențelor digitale în societate în general și insuficiența investițiilor în cercetare și dezvoltare constituie bariere în calea utilizării cu succes a IA sigure în toate domeniile analizate;
96. concluzionează din studiile de caz examinate și că există anumite cazuri de utilizare care sunt riscante sau nocive, dar că ele nu se datorează tehnologiilor IA concrete în sine, ci domeniilor în care sunt aplicate; recunoaște că viitoarea reglementare trebuie să răspundă preocupărilor legitime legate de aceste riscuri pentru aplicarea pe scară largă a tehnologiilor de IA în UE;
97.
afirmă că, deși este important să examinăm și să clasificăm riscurile pe care IA le comportă, studiile de caz au demonstrat că tehnologiile IA ne permit să luăm contramăsuri eficace care pot să atenueze sau să elimine aceste riscuri; subliniază că, deoarece IA se află încă într-un stadiu incipient de dezvoltare în contextul mai larg al tehnologiilor emergente, potențialul său deplin, precum și riscurile pe care le comportă nu sunt certe; subliniază că este necesar să se analizeze nu numai riscurile pentru persoane, ci și efectele nocive mai ample asupra societății și prejudiciile individuale nemateriale; subliniază dezechilibrele semnificative din punctul de vedere al puterii de piață prezente pe piețele de date și în economia IA adiacentă; subliniază că concurența loială și eliminarea obstacolelor din calea concurenței pentru întreprinderile nou-înființate și IMM-uri sunt esențiale pentru distribuirea echitabilă a potențialelor beneficii ale IA din punct de vedere economic și social, care par semnificative atât în UE, cât și la nivel global;
3.
Locul UE în concurența mondială în domeniul IA
98.
observă concurența acerbă la nivel mondial în domeniul IA, în care UE nu și-a îndeplinit încă aspirațiile; examinează în secțiunile următoare competitivitatea globală a UE în domeniul IA în comparație cu cea a Chinei și SUA, punând accentul pe trei elemente esențiale: abordarea în materie de reglementare, poziția pe piață și investițiile; recunoaște însă că este dificil să se delimiteze piețele și corporațiile transnaționale dincolo de frontierele statelor, deoarece majoritatea întreprinderilor din domeniul tehnologiei au clienți, acționari, angajați și furnizori în multe țări;
a) Abordarea în materie de reglementare
99. constată că SUA nu au introdus încă o legislație orizontală în domeniul digital și că s-au concentrat până acum pe legislația special destinată sectorului și pe facilitarea investițiilor, inclusiv prin măsuri fiscale vizând inovarea din sectorul privat, în special în rândul giganților din domeniul tehnologiei și al universităților de vârf din SUA; observă că, în pofida evoluțiilor recente care demonstrează un rol mai activ în elaborarea politicilor, abordarea SUA s-a concentrat până acum în principal pe oferirea de îndrumare juridică companiilor, pe investiții în proiecte de cercetare și pe eliminarea barierelor care se consideră că stau în calea inovării;
100. subliniază că legea privind inițiativa în domeniul IA din SUA din 2019 a determinat o ușoară realiniere, deoarece, pe lângă redirecționarea finanțării, recalificarea lucrătorilor și consolidarea infrastructurii digitale, guvernul SUA a anunțat elaborarea de standarde comune pentru o IA fiabilă; constată însă că cele zece principii rezultate au fost formulate foarte general pentru a permite fiecărei agenții guvernamentale să elaboreze reglementări speciale pentru fiecare sector; se așteaptă ca, deși actuala administrație intenționează să prezinte un nou proiect de lege privind drepturile pentru limitarea efectelor nocive ale IA în 2022, abordarea SUA să rămână determinată de piață;
101. subliniază că președintele Chinei Xi Jinping a subliniat încă din 2013 importanța tehnologiilor în geopolitică, rolul politicilor publice în definirea obiectivelor pe termen lung și faptul că IA oferă ocazia de a-și relansa puterea militară; subliniază și că guvernul chinez a prezentat apoi planul „Made in China 2025” în 2015 și Planul de dezvoltare a noii generații de IA în 2017, ambele cu obiectivul clar de transforma China în lider mondial în domeniul IA până în 2030; observă că Cartea albă din 2018 privind standardizarea IA din China a precizat modul în care economia socialistă de piață poate crea standarde internaționale și se poate implica strategic în organizațiile internaționale de standardizare; ia act de introducerea unor norme privind sistemele de recomandare, precum și a unui cod etic privind IA în China;