6.12.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 465/81 Marți, 3 mai 2022
76. subliniază rolul pe care IA îl poate juca în sprijinirea acțiunilor de asigurare a respectării legislației întreprinse de autoritățile europene și naționale, în special în domeniul vamal și al supravegherii pieței; este de părere că procedurile comerciale și vamale pot deveni mai eficiente și mai eficiente din punctul de vedere al costurilor prin intermediul IA, prin creșterea gradului de conformitate și prin asigurarea faptului că numai produsele sigure intră pe piața unică; subliniază exemplul sistemului de evaluare și gestionare a veniturilor al Agenției pentru Servicii Frontaliere din Canada (CARM), care simplifică în mare măsură procedurile de import și de export utilizând evaluarea calificată a riscurilor IA și gestionarea digitală simplificată a informațiilor pentru a reduce necesitatea unor controale îndelungate;
e) IA și piața muncii 77.
constată că IA influențează din ce în ce mai mult piața muncii, locul de muncă și domeniul social și că impactul schimbărilor tehnologice asupra muncii și ocupării forței de muncă este multidimensional; subliniază că utilizarea IA în acest domeniu generează o serie de probleme de ordin etic, juridic și în materie de încadrare în muncă; este îngrijorat că pe piața muncii digitalizarea ar putea conduce la reorganizarea forței de muncă și la potențiala dispariție a anumitor sectoare de activitate; consideră că dacă adoptarea IA este combinată cu infrastructura de sprijin, educația și formarea necesare, ar putea mări productivitatea, inovarea, creșterea economică durabilă și crearea de locuri de muncă; 78. subliniază că, deși IA poate înlocui unele sarcini, inclusiv pe cele repetitive, grele, care folosesc intensiv forța de muncă sau care sunt periculoase, ea ar putea îmbunătăți și competențele și calitatea muncii și ar putea crea locuri de muncă noi, cu mai mare valoare adăugată, lăsând mai mult timp pentru sarcini stimulante și pentru dezvoltarea carierei; subliniază că IA înlocuiește sau completează deja în prezent oamenii în anumite activități, dar că nu are încă consecințe cumulate semnificative și detectabile asupra pieței muncii (30); subliniază, cu toate acestea, potențialul de creștere a inegalității veniturilor dacă IA multiplică ocupațiile de înaltă calificare și înlocuiește ocupațiile cu un nivel scăzut de calificare; adaugă că orice implicații economice și sociale rezultate trebuie să fie atenuate prin măsuri adecvate, cercetare și analiză prospectivă și întâmpinate prin investiții în recalificarea și perfecționarea forței de muncă, cu accent pe grupurile subreprezentate, cum ar fi femeile și minoritățile, care sunt susceptibile de a fi cele mai afectate de această tranziție, precum și prin promovarea diversității în toate etapele de dezvoltare a sistemelor de IA; este preocupat de faptul că IA ar putea genera procese de deprofesionalizare și ar putea crea și încorpora muncă slab plătită și cu autonomie redusă și ar putea extinde munca atipică, flexibilă (sau „munca la cerere”); subliniază că gestionarea algoritmică ar putea crea dezechilibre de putere între administrație și angajați și ar putea face procesul decizional obscur; 79. subliniază că adoptarea IA oferă o șansă de stimulare a unor schimbări culturale semnificative în organizații, inclusiv prin creșterea siguranței la locul de muncă, un mai mare echilibru între viața profesională și cea privată și prin oferirea dreptului de a se deconecta și a unor posibilități de formare și a unei orientări mai eficace destinate lucrătorilor; subliniază, în acest sens, recomandările OCDE, care subliniază că automatizarea poate genera reducerea programului de lucru, îmbunătățind astfel condițiile de viață și sănătatea lucrătorilor; consideră că aplicațiile IA care conferă oamenilor capacitate de acțiune ar putea crea și noi posibilități de angajare, în special pentru cei care, din cauza unor limitări cum ar fi handicapul sau condițiile de viață, au fost până acum limitați la munci mai puțin calificate; subliniază că este necesar să se utilizeze asistența IA la locul de muncă cu scopul de a oferi oamenilor timp pentru a mări calitatea rezultatelor, nu doar pentru a mări volumul de muncă; 80. condamnă recurgerea tot mai frecventă la supravegherea bazată pe IA la locul de muncă, adesea fără cunoștința și consimțământul lucrătorilor, în special în contextul telemuncii; susține că această practică nu ar trebui permisă, deoarece este extrem de abuzivă în raport cu dreptul fundamental la viață privată, protecția datelor și demnitatea umană a lucrătorului și în raport cu drepturile sociale și de muncă și are, de asemenea, efecte negative asupra sănătății mintale a lucrătorilor din cauza gradului de intruziune, a efectului său general sau nediferențiat și a lipsei de garanții pentru persoanele afectate; 81. este preocupat de faptul că un risc similar de supraveghere este prezent și în mediul școlar, odată cu adoptarea pe scară tot mai largă a sistemelor de IA în școli, subminând drepturile fundamentale ale copiilor; observă că implicațiile pe care IA le are pentru viața privată, siguranța și securitatea copiilor acoperă un spectru larg, de la beneficiile legate de capacitatea de a înțelege mai concret și mai exact amenințările la adresa copiilor până la riscurile pe care le comportă încălcarea neintenționată a vieții private; subliniază că atât implicațiile pozitive, cât și cele negative pentru viața privată, siguranța și securitatea copiilor impun o examinare atentă și garanții corespunzătoare; subliniază, de asemenea, că trebuie să se acorde o atenție specială și protecție copiilor atunci când se creează sisteme de IA, având în vedere natura lor deosebit de sensibilă și vulnerabilitățile lor speciale;
(30)
Acemoglu, D., et al., AI and Jobs: Evidence from Online Vacancies, National Bureau of Economic Research, decembrie 2020.