6.12.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 465/31 Marți, 3 mai 2022
59.
ia act de faptul că raportul Centrului Comun de Cercetare, intitulat „Modeling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model” („Modelarea ambițiilor de mediu și climatice în sectorul agricol cu ajutorul modelului CAPRI”) (8) a indicat că este nevoie de creșteri ale productivității în ceea ce privește agricultura ecologică și gestionarea nutrienților, care pot fi obținute, printre altele, prin agricultura de precizie, noi tehnologii digitale și alte tehnici inovatoare;
60. constată că instrumentele digitale inovatoare au potențialul de a spori în mod semnificativ transparența și trasabilitatea, combătând astfel frauda și metodele de producție ilegale, precum și îmbunătățind încrederea consumatorilor; încurajează, prin urmare, Comisia să asigure, inclusiv prin intermediul planurilor strategice PAC, o implementare pe scară mai largă a tehnologiilor digitale, cum ar fi agricultura de precizie și tehnologia blockchain în agricultura ecologică; subliniază, cu toate acestea, că aceste tehnologii completează abordarea de sustenabilitate sistemică a agriculturii ecologice și că trebuie să se asigure confidențialitatea, rentabilitatea și independența fermierilor în materie de date;
Îmbunătățirea contribuției agriculturii ecologice la sustenabilitate
61. reiterează importanța cercetării și inovării pentru sustenabilitatea sectorului agriculturii ecologice și pentru îndeplinirea așteptărilor societății în ceea ce privește biodiversitatea, schimbările climatice și adaptarea la schimbările climatice, bunăstarea animalelor și utilizarea eficientă a resurselor și salută intenția Comisiei de a aloca fonduri în cadrul programului Orizont Europa pentru a sprijini aceste obiective; subliniază, în acest context, necesitatea ca cercetarea și inovarea să încurajeze conversia la agricultura ecologică, inclusiv în zootehnie, pentru a găsi alternative la anumiți factori de producție, atât în agricultură, cât și în prelucrare, astfel încât să se crească productivitatea și să se asigure disponibilitatea hranei proteice, vitaminelor și produselor de protecție a plantelor necesare, în special a soluțiilor de control biologic, îngrășămintelor și resurselor genetice, pentru a dezvolta în continuare sisteme agricole solide și a crește toleranța la secetă, dăunători și boli; invită Comisia să stimuleze și să încurajeze cooperarea dintre comunitățile de cercetare care lucrează în domeniul alimentelor și agriculturii ecologice și convenționale, în special prin intermediul Parteneriatului european pentru inovare în domeniul agriculturii (PEI-AGRI);
62. încurajează o abordare bazată pe date științifice în ceea ce privește fertilitatea solului și necesitatea de a dezvolta, accepta și stimula inovațiile în ceea ce privește noile surse de nutrienți din plante în agricultura ecologică, inclusiv creșterea reciclării nutrienților prin prelucrarea adecvată și separarea nutrienților și, acolo unde este cazul, produsele fertilizante produse din surse regenerabile, cum ar fi deșeurile de biomasă și gunoiul de grajd, pentru a evita deficitele de nutrienți pe termen lung; reamintește importanța gunoiului de grajd ca îngrășământ ecologic și încurajează utilizarea sa sustenabilă în ciclul de cultivare; invită Comisia să evalueze noi materiale reciclate care conțin nutrienți esențiali din plante (fosfor, potasiu și azot) în vederea adăugării lor viitoare pe lista materiilor prime din Regulamentul (UE) 2018/848, în conformitate cu principiile agriculturii ecologice și asigurând calitatea, siguranța și încrederea consumatorilor;
63. solicită mai multe cercetări și mai multe informații cu privire la beneficiile potențiale ale utilizării biostimulatorilor plantelor și bioamelioratorilor de sol în sistemele agricole ecologice și la modul în care aceștia contribuie la absorbția nutrienților și la o mai bună performanță a acestui model de producție, pentru a permite adoptarea pe scară mai largă a acestora și pentru a contribui la reducerea decalajului dintre randamentul ecologic și cel convențional; subliniază că promovarea utilizării unei combinații adecvate și specifice exploatației de diferiți nutrienți externi, pe lângă fixarea biologică a azotului, ar putea fi o soluție la problema reprezentată de dezechilibrele bugetelor de nutrienți din sistemele agricole ecologice;
64. subliniază necesitatea urgentă de a dezvolta producția de proteine vegetale ecologice și de a stimula producția de leguminoase ecologice, inclusiv în sistemele furajere, în Uniunea Europeană, pentru a reduce dependența sectorului ecologic de importuri; îndeamnă Comisia să elaboreze un plan strategic specific în acest sens;
65. salută contribuția agriculturii ecologice la reducerea utilizării pesticidelor sintetice și invită Comisia ca, atunci când elaborează noua legislație privind utilizarea sustenabilă a pesticidelor, să definească produsele de biocontrol și să sporească disponibilitatea soluțiilor de control biologic și a substanțelor naturale, care pot fi utilizate pe scară mult mai largă, prin îmbunătățirea și accelerarea procesului de evaluare și autorizare;
(8)
Barreiro Hurle, J., Bogonos, M., Himics, M., Hristov, J., Perez Dominguez, I., Sahoo, A., Salputra, G., Weiss, F., Baldoni, E. și Elleby, C., „Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model”, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2021.