6.12.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 465/5 Otrdiena, 2022. gada 3. maijs
G.
tā kā zilās ekonomikas potenciāla izmantošana nedrīkst kalpot par ieganstu jūru un okeānu pakļaušanai resursu izmantošanas un izaugsmes modeļiem, kas jau ir izrādījušies neilgtspējīgi; tā kā jūras un okeāna resursi ir jāizmanto tikai saskaņā ar nepieciešamību tos pareizi pārvaldīt un saglabāt, nemainot jūras ekosistēmu līdzsvaru;
H.
tā kā Jūras telpiskās plānošanas direktīvā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāņem vērā mijiedarbība starp darbībām un lietojumiem, piemēram, akvakultūru un zveju, un iekārtām un infrastruktūru enerģijas ražošanai no atjaunīgajiem energoresursiem, kā arī zemūdens kabeļiem, jāveicina attiecīgo darbību līdzāspastāvēšana un jāpiemēro ekosistēmas pieeja;
I.
tā kā, lai zilo ekonomiku, kuras attīstība notiek ekoloģisko iespēju robežās, un attiecīgi ne tikai zvejniecības un akvakultūras nozares, bet visas attiecīgās jūrlietu nozares uzskatītu par ilgtspējīgām, ir vienādā mērā visās jomās jāievēro vides, sociālās jomas un ekonomikas pīlāri;
J.
tā kā kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķis ir nodrošināt jūras bioloģisko resursu pienācīgu saglabāšanu un pārvaldību un to, lai zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā būtu vides ziņā ilgtspējīgas un tiktu pārvaldītas veidā, kas atbilst ekonomisko, sociālo un nodarbinātības ieguvumu sasniegšanas un pārtikas pieejamības veicināšanas mērķiem;
K.
tā kā KZP būtu jāveicina produktivitātes pieaugums un pienācīgs dzīves līmenis zivsaimniecības nozarē — arī mazapjoma zvejniecības nozarē —, kā arī stabili tirgi, un tai būtu jānodrošina pārtikas pieejamība;
L.
tā kā saskaņā ar 14.
IAM ir obligāti jāsaglabā okeāni, jūras un jūras resursi un jāveicina to ilgtspējīga izmantošana, savukārt saskaņā ar 2.
IAM ir obligāti jāgarantē pārtikas nodrošinājums; tā kā 14.1.
apakšmērķī ir izvirzīts mērķis līdz 2025. gadam novērst un būtiski samazināt visu veidu jūras piesārņojumu, jo īpaši sauszemes darbību radīto piesārņojumu, arī jūras piedrazojumu un piesārņojumu ar barības vielām;
M.
tā kā okeāns ir ārkārtīgi svarīgs dzīvībai uz Zemes, jo tas rada 50 % no atmosfēras skābekļa, absorbē ap 25 % cilvēka saražotā oglekļa dioksīda emisiju un 90 % no klimata sistēmas liekā siltuma un regulē globālo klimatu;
N.
tā kā, lai nodrošinātu okeānu — kuros mīt miljoniem sugu — veselību, aizsargātu planētas veselību un nodrošinātu jūras un jūrlietu saimniecisko darbību pamatu, ir ārkārtīgi svarīgi atjaunot, saglabāt un ilgtspējīgi izmantot jūras bioloģisko daudzveidību;
O.
tā kā datu vākšana jūrās un okeānos atrodamo krājumu zinātniskai uzraudzībai un novērtēšanai, kā arī novērtējums par to, vai šie krājumi ir drošās bioloģiskās robežās, ir būtiska to ilgtspējīgai pārvaldībai;
P.
tā kā ievērojama daļa okeānu un jūras gultnes joprojām nav izpētīta, jo īpaši dziļjūra, un tā kā ir jāveic turpmāki pētījumi, lai nodrošinātu, ka zilās ekonomikas darbības ir pilnībā ilgtspējīgas;
Q.
tā kā zvejniecība un akvakultūra ir nozīmīgas zilās ekonomikas nozares un svarīgs pārtikas nodrošinājumam un cilvēka veselībai būtisko olbaltumvielu un mikroelementu avots;
R.
tā kā jūras bioloģiskā daudzveidība Eiropā ir apdraudēta un lielai daļai novērtēto jūras sugu un dzīvotņu ir nelabvēlīgs vai neskaidrs saglabāšanās stāvoklis; tā kā jūras bioloģiskās daudzveidības zudumam ir nozīmīga vidiska, sociāla un ekonomiska ietekme uz ES zvejniecības nozari, piekrastes un salu kopienām un tālākajiem reģioniem un tāpēc tas ir jānovērš; tā kā bioloģiskā daudzveidība ir jāatjauno sadarbībā ar visām ieinteresētajām personām un jo īpaši ar zvejniecības nozari un zinātnieku aprindām;
S.
tā kā piekrastes un salu kopienas ir galvenās ieinteresētās personas diskusijās par zilās ekonomikas potenciālu un tā izmantošanas veidiem;