C 465/84
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.12.2022.
Otrdiena, 2022. gada 3. maijs
g) Atkārtoti secinājumi visu sešu gadījumu pētījumos
95. norāda, ka ir skaidrs, ka ar mākslīgā intelekta tehnoloģiju ieviešanu saistītos sabiedrības ieguvumus un iespējas var izmantot tikai tad, ja ES saskaņā ar pamattiesībām, vērtībām un tiesību aktiem tiek novērsti transversāli šķēršļi; norāda, ka tiesību aktu pārklāšanos, tirgus sadrumstalotību, birokrātisko šķēršļus, plašākai sabiedrībai pieejamas digitālās infrastruktūras un digitālo prasmju trūkumu, kā arī nepietiekamos ieguldījumus pētniecībā un izstrādē var uzskatīt par šķēršļiem, kas kavē uzticama mākslīgā intelekta sekmīgu piemērošanu visās analizētajās jomās;
96. turklāt no pārbaudītajiem gadījumu pētījumiem secina, ka daži lietojuma gadījumi ir riskanti vai kaitīgi, bet tās nebūt nav īpašas mākslīgā intelekta tehnoloģijas pašas par sevi, bet gan to piemērošanas jomas; atzīst — lai mākslīgā intelekta tehnoloģijas varētu plaši izmantot ES, jaunajam regulējumam ir jārisina pamatotās problēmas, kas saistītas ar šiem riskiem;
97. norāda, ka, lai gan ir svarīgi pārbaudīt un klasificēt iespējamos riskus, ko varētu radīt mākslīgais intelekts, gadījumu izpēte liecina, ka mākslīgā intelekta tehnoloģijas var piedāvāt arī efektīvus pretpasākumus, kas spēj mazināt vai novērst šos riskus; uzsver, ka, tā kā plašākā jauno tehnoloģiju kontekstā mākslīgais intelekts vēl ir agrīnā attīstības sākumposmā, visas tā iespējas un riski vēl nav zināmi; norāda, ka ir jāizvērtē ne tikai riski indivīdiem, bet arī plašāks sociālais un nemateriālais individuālais kaitējums; uzsver, ka datu tirgos un saistītajā mākslīgā intelekta ekonomikā ir ievērojama tirgus varas nelīdzsvarotība; uzsver, ka godīga konkurence un konkurences šķēršļu likvidēšana jaunuzņēmumiem un MVU ir svarīgi faktori, kas jāņem vērā, lai ekonomikai un sabiedrībai taisnīgi sadalītu potenciālos mākslīgā intelekta radītos ieguvumus, kas šķiet nozīmīgi gan ES, gan visā pasaulē;
3.
ES vieta globālajā konkurencē mākslīgā intelekta jomā
98. novēro spēcīgu globālu konkurenci mākslīgā intelekta jomā, kurā ES vēl nav sasniegusi izvirzītos mērķus; nākamajos punktos analizē ES globālo konkurētspēju mākslīgā intelekta jomā, salīdzinot to ar Ķīnas un ASV konkurētspēju un koncentrējoties uz trim pamatelementiem: regulatīvā pieeja, stāvoklis tirgū un ieguldījumi; tomēr atzīst, ka starpvalstu tirgus un uzņēmumus nav viegli nodalīt atbilstīgi valstu robežām, jo lielākajai daļai tehnoloģiju uzņēmumu klienti, akcionāri, darbinieki un piegādātāji atrodas daudzās dažādās valstīs;
a) Regulatīvā pieeja
99. norāda, ka ASV vēl nav ieviesusi horizontālus tiesību aktus digitālajā jomā un līdz šim ir koncentrējusies uz nozaru tiesību aktiem un ieguldījumu veicināšanu, tostarp izmantojot nodokļu pasākumus privātā sektora inovācijai, jo īpaši tehnoloģiju gigantu un vadošo augstskolu vidū; konstatē, ka, neraugoties uz jaunākajiem notikumiem, kas liecina par aktīvāku politikas veidošanu, ASV pieeja līdz šim lielākoties ir atspoguļojusi koncentrēšanos uz juridisku norādījumu sniegšanu uzņēmumiem, ieguldījumiem pētniecības projektos un šķietamu šķēršļu likvidēšanu inovācijai;
100. uzsver, ka 2019. gada Amerikas Mākslīgā intelekta iniciatīvas akts ieviesa nelielas izmaiņas, jo līdztekus finansējuma novirzīšanai, darbinieku pārkvalificēšanai un digitālās infrastruktūras nostiprināšanai ASV valdība arī paziņoja par kopēju standartu izstrādi attiecībā uz uzticamu mākslīgo intelektu; tomēr norāda, ka izstrādātie 10 principi bija ļoti plaši noteikti, lai ļautu katrai valsts aģentūrai izstrādāt nozaru noteikumus; pauž cerību, ka, lai gan pašreizējā ASV administrācija plāno 2022. gadā iesniegt jaunu tiesību hartu, lai ierobežotu mākslīgā intelekta radīto kaitējumu, ASV pieeja joprojām būs tirgū balstīta;
101. uzsver, ka Ķīnas prezidents Xi Jinping jau 2013. gadā uzsvēra tehnoloģiju nozīmi ģeopolitikā, publiskās politikas nozīmi ilgtermiņa mērķu noteikšanā un to, ka mākslīgā intelekta tehnoloģijas piedāvā iespēju atjaunot militāro varu; turklāt uzsver, ka Ķīnas valdība pēc tam 2015. gadā iesniedza plānu “Ražots Ķīnā 2025” un 2017. gadā — nākamās paaudzes mākslīgā intelekta attīstības plānu, abos plānos bija skaidri noteikti mērķi — līdz 2030. gadam padarīt Ķīnu par pasaules līderi mākslīgā intelekta jomā; norāda, ka Ķīnas 2018. gada Mākslīgā intelekta standartizācijas baltajā grāmatā ir sīkāk izklāstīts, kā sociālistiskā tirgus ekonomika var izstrādāt starptautiskus standartus un stratēģiski iesaistīties starptautiskās standartizācijas organizācijās; norāda, ka Ķīnā ir ieviesti noteikumi par ieteikumu sistēmām, kā arī mākslīgā intelekta ētikas kodekss;