6.12.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 465/79 Otrdiena, 2022. gada 3. maijs
58. tomēr uzsver, ka mākslīgo intelektu var izmantot, lai prognozētu elektroenerģijas padeves traucējumus un ar lielu precizitāti noteiktu tehniskās apkopes vajadzības; turklāt precizē, ka to var izmantot, lai ar automatizētu informācijas ieguvi vai automatizētu informācijas klasifikāciju sintezētu lielus datu apjomus un lai atklātu konkrētus modeļus; uzsver, ka šie elementi ļautu labāk prognozēt un novērtēt apdraudējuma līmeni un sistēmas ievainojamību, paātrināt lēmumu pieņemšanas procesus, uzlabot reaģētspēju un efektīvāk aizsargāt galapunkta ierīces;
59. jo īpaši uzsver mākslīgā intelekta tehnoloģijas potenciālu, kas tiesībaizsardzības iestādēm rada iespēju identificēt un apkarot noziedzīgas darbības; uzsver, ka, veicot šādas ar mākslīgo intelektu saistītas tiesībaizsardzības darbības, tomēr ir vajadzīga pilnīga pamattiesību ievērošana, stingra demokrātiska uzraudzība, skaidri pārredzamības noteikumi, spēcīga IT infrastruktūra, cilvēka virsvadība, augsti kvalificēti darbinieki un piekļuve vajadzīgajiem augstas kvalitātes datiem;
d) Mākslīgais intelekts un konkurētspēja
60. norāda, ka tuvākajā nākotnē arvien vairāk produktu un pakalpojumu visā vērtību ķēdē būs savstarpēji saistīti, un mākslīgajam intelektam un automatizācijai būs svarīga nozīme daudzos ražošanas procesos, darbībās un darījumdarbības modeļos; uzsver, ka mākslīgā intelekta rūpniecisko ekosistēmu attīstībai ir ārkārtīgi svarīgi fundamentālie pētījumi, kā arī ievērojami ieguldījumi, lai veicinātu digitālo publisko pārvaldi un uzlabotu digitālo infrastruktūru;
61. konstatē, ka, neraugoties uz riska kapitāla un cita agrīnā posma finansējuma ievērojamu palielinājumu pēdējos divos gados, daudzas Eiropas nozares atpaliek un pašreizējais finansējums ES joprojām ir nepietiekams, un tas būtu ievērojami jāpalielina, lai atbilstu tādu vadošo mākslīgā intelekta ekosistēmu dinamikai kā Silīcija ielejā un citviet pasaulē; uzsver ES inovācijas ekosistēmas savdabīgo kopu tīkla struktūru, kas atšķiras no centralizētajām (un valsts atbalstītajām) inovācijas ekosistēmām;
62. uzsver, ka mākslīgais intelekts var ietekmēt ES rūpniecības konkurētspēju un tam ir potenciāls palielināt ražīgumu, paātrināt inovāciju, uzlabot ražošanas procesus un palīdzēt uzraudzīt Eiropas piegādes ķēžu noturību;
63. norāda uz risku, ka ekonomikas atsaistīšana vai katastrofāli notikumi, piemēram, pandēmijas vai ar klimata pārmaiņām saistītas parādības, var radīt traucējumus piegādes ķēdē; uzsver, ka mākslīgā intelekta izmantošana var palīdzēt atklāt piegādes ķēžu traucējumu modeļus un veikt prognozējamus labojumus, kas varētu veicināt piegādātāju dažādošanu;
64. norāda, ka uzņēmumi, kas ir ierosinājuši digitālo pakalpojumu traucējumus, bieži ir saņēmuši atlīdzību ar ievērojamu tirgus daļas pieaugumu; norāda, ka jaunākie pētījumi liecina, ka šāda tendence, visticamāk, atkārtosies vēl izteiktāk, jo uzņēmumi, kas ievieš mākslīgo intelektu, bieži vien vāc lielu daudzumu datu, kas palielina to konkurētspēju; pauž bažas par tirgus koncentrācijas riskiem, kas kaitē MVU un jaunuzņēmumiem;
65. uzsver, ka šādas izredzes ir īpaši satraucošas, jo lielākie vēsturiskie tehnoloģiju uzņēmumi, kas, visticamāk, dominēs arī mākslīgā intelekta tehnoloģiju jomā, ir tirgus vārtziņi, vienlaikus aptverot lielāko daļu no radītās vērtības; uzsver, ka, tā kā dati, kas virza mākslīgā intelekta nozares attīstību, lielākoties tiek vākti no tiem pašiem lielajiem tehnoloģiju uzņēmumiem, kuri lietotājiem piekļuvi pakalpojumiem piedāvā apmaiņā pret datiem un mērķtiecīgu reklāmu, to pašreizējais dominējošais stāvoklis tirgū, visticamāk, pats par sevi kļūs par faktoru, kas arī turpmāk palīdzēs nodrošināt dominējošo stāvokli tirgū; norāda, ka daudzu šo tehnoloģiju uzņēmumu galvenā mītne atrodas ārpus ES, tomēr tie spēj izmantot vērtību, ko rada dati par Eiropas klientiem, tādējādi gūstot konkurences priekšrocības;
66. atzinīgi vērtē neseno Komisijas paziņojumu, kurā pausts aicinājums atjaunināt konkurences noteikumus, lai tie būtu piemēroti digitālajam laikmetam (29), un uzsver ex ante pasākumu, tostarp gaidāmā Digitālā tirgus akta, svarīgo nozīmi koncentrācijas līdzsvarošanā pirms tās rašanās; turklāt uzsver standartizācijas un regulatīvās sadarbības nozīmi šā jautājuma risināšanā, veicinot produktu un pakalpojumu attīstību visā pasaulē neatkarīgi no to fiziskās atrašanās vietas;
(29)
Komisijas 2021. gada 18. novembra paziņojums “Jauno problēmu risināšanai piemērota konkurences politika” (COM(2021)0713).