6.12.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 465/31 Otrdiena, 2022. gada 3. maijs
59. norāda, ka Kopīgā pētniecības centra ziņojumā Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model (8) ir norādīts, ka ir nepieciešams produktivitātes pieaugums attiecībā uz bioloģisko lauksaimniecību un barības vielu pārvaldību, ko cita starpā var uzlabot ar precīzo lauksaimniecību, jaunām digitālajām tehnoloģijām un citām inovatīvām metodēm;
60. norāda, ka inovatīvi digitālie rīki var būtiski palielināt pārredzamību un izsekojamību, tādējādi apkarojot krāpšanu un nelikumīgas ražošanas metodes, kā arī uzlabot patērētāju uzticēšanos; tādēļ mudina Komisiju, tostarp izmantojot KLP stratēģiskos plānus, nodrošināt digitālo tehnoloģiju, piemēram, precīzās lauksaimniecības un blokķēdes plašāku izmantošanu bioloģiskajā lauksaimniecībā; tomēr uzsver, ka šīs tehnoloģijas papildina bioloģiskās lauksaimniecības sistemātisko ilgtspējas pieeju un ka jānodrošina lauksaimnieku privātums, rentabilitāte un neatkarība datu jomā;
Uzlabot bioloģiskās ražošanas ieguldījumu ilgtspējā
61. atkārtoti uzsver pētniecības un inovācijas nozīmi bioloģiskās lauksaimniecības nozares ilgtspējā un sabiedrības cerību īstenošanā attiecībā uz bioloģisko daudzveidību, klimata pārmaiņām un pielāgošanos klimata pārmaiņām, dzīvnieku labturību un resursu efektīvu izmantošanu, un atzinīgi vērtē Komisijas nodomu piešķirt pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” finansējumu šo mērķu atbalstam; šajā sakarā uzsver, ka ir vajadzīga pētniecība un inovācija, lai veicinātu pāreju uz bioloģisko lauksaimniecību, tostarp lopkopību, lai rastu alternatīvas noteiktiem ieguldījumiem gan lauksaimniecībā, gan pārstrādē, tādējādi palielinot ražu un nodrošinot nepieciešamo proteīnbarību, vitamīnus, augu aizsardzības līdzekļus, jo īpaši biokontroles risinājumus, mēslojumu un ģenētiskos resursus, lai turpinātu attīstīt stabilas lauksaimniecības sistēmas un palielinātu izturību pret sausumu, kaitēkļiem un slimībām; aicina Komisiju stimulēt un veicināt sadarbību starp pētniecības aprindām, kas strādā bioloģiskās un tradicionālās pārtikas un lauksaimniecības jomā, jo īpaši izmantojot Eiropas lauksaimniecības inovācijas partnerību (EIP-AGRI);
62. mudina izmantot zinātniski pamatotu pieeju attiecībā uz augsnes auglību un nepieciešamību izstrādāt, pieņemt un stimulēt inovācijas attiecībā uz jauniem augu barības vielu avotiem bioloģiskajā lauksaimniecībā, tostarp palielināt barības vielu otrreizēju pārstrādi, izmantojot atbilstošu pārstrādi un barības vielu atdalīšanu, un, ja tas ir piemēroti un lietderīgi, mēslot ar produktiem, kas iegūti no atjaunīgiem avotiem, piemēram, biomasas atkritumiem un kūtsmēsliem, lai novērstu ilgtermiņa barības vielu deficītu; atgādina, cik svarīgi ir izmantot kūtsmēslus kā organisko mēslojumu, un mudina tos ilgtspējīgi izmantot audzēšanas ciklā; aicina Komisiju novērtēt jaunus pārstrādātus materiālus, kas satur būtiskas augu barības vielas (fosforu, kāliju un slāpekli), lai tos turpmāk iekļautu izejvielu sarakstā Regulā (ES) 2018/848, ievērojot bioloģiskās lauksaimniecības principus un nodrošinot kvalitāti, drošību un patērētāju uzticēšanos;
63. aicina vairāk pētīt un sniegt informāciju par augu biostimulatoru un bioloģisko augsnes ielabotāju izmantošanas potenciālajiem ieguvumiem bioloģiskās lauksaimniecības sistēmās un par to, kā tie veicina barības vielu absorbciju un uzlabo šā ražošanas modeļa darbību, lai nodrošinātu to plašāku izmantošanu un palīdzētu samazināt plaisu starp bioloģisko un tradicionālo ražu; norāda, ka, papildus bioloģiskajai slāpekļa saistīšanai veicinot dažādu ārējo barības vielu atbilstošu kombināciju izmantošanu konkrētā saimniecībā, varētu risināt problēmu, kas saistīta ar barības vielu budžeta nelīdzsvarotību bioloģiskās lauksaimniecības sistēmās;
64. uzsver, ka Eiropas Savienībā steidzami jāattīsta bioloģisko augu olbaltumvielu ražošana un jāstimulē bioloģisko pākšaugu ražošana, tostarp lopbarības sistēmās, lai samazinātu bioloģiskās ražošanas nozares atkarību no importa; mudina Komisiju šajā sakarā izstrādāt īpašu stratēģisko plānu;
65. pauž gandarījumu par bioloģiskās lauksaimniecības ieguldījumu sintētisko pesticīdu lietošanas samazināšanā un aicina Komisiju, izstrādājot jaunu tiesību aktu par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu, definēt biokontroles produktus un palielināt biokontroles risinājumu un dabīgu vielu pieejamību, kuras var izmantot daudz plašāk, uzlabojot un paātrinot novērtēšanas un atļauju piešķiršanas procesu;
(8)
Barreiro Hurle, J., Bogonos, M., Himics, M., Hristov, J., Perez Dominguez, I., Sahoo, A., Salputra, G., Weiss, F., Baldoni, E. and Elleby, C., Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2021. gads.