C 465/16
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.12.2022.
Otrdiena, 2022. gada 3. maijs
82. atbalsta ilgtspējīgu piekrastes un jūras tūrisma praksi, jo tā ir būtiska Atlantijas okeāna, Vidusjūras un Baltijas jūras reģionu konkurētspējai un augstvērtīgu darbvietu radīšanai zilajā izglītībā un profesionālajā apmācībā; uzsver, ka īpaša apmācība par zilās ekonomikas darbībām palīdzētu uzlabot informētību par jūras ekosistēmām un nepieciešamību tās aizsargāt; 83. aicina Komisiju plaši apspriesties ar reģionālajām un vietējām iestādēm un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai apzinātu vietējām un reģionālajām kopienām individuāli pielāgotus risinājumus; 84. aicina Komisiju izvērtēt iespējamus risinājumus tam, kā varētu veicināt tūrisma nozares noturību pret turpmāku pandēmiju ietekmi vai citiem traucējošiem notikumiem, kas apdraud tūrisma darbību īstenošanu, un nākt klajā ar piemērotām iniciatīvām ar mērķi uzlabot nozares darba ņēmēju darba un nodarbinātības apstākļus, lai palielinātu nozares pievilcību un palīdzētu pilnībā izmantot zilās ekonomikas potenciālu; 85. uzsver jahtu braucienu un burāšanas nozīmi jūras tūrismā; uzsver vietējās kultūras un gastronomijas nozīmi Eiropas piekrastes tūrisma attīstībā un to, cik svarīgs ir pludmales un zemūdens tūrisms, makšķerēšanas tūrisms, ekotūrisms, ūdenssports un kruīzu nozare; 86. uzsver aizsargājamo jūras teritoriju nozīmi, jo tās ir veids, kā aizsargāt okeānus; uzskata, ka šīs teritorijas sniedz iespēju attīstīt zinātnisko tūrismu; 87. atzinīgi vērtē Komisijas pievēršanos ilgtspējīgam un lēnam tūrismam un mērķi izstrādāt atbalsta pasākumu kopumus (konceptuālu vietējo zaļo kursu plānu), lai atbalstītu pilsētu un reģionu zaļo pārkārtošanos; norāda uz attālu salu un piekrastes kopienu iespēju uzņemties vadošo lomu šīs pārkārtošanās saistībā; 88. aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt jūras atpūtas zvejas un tās radītā tūrisma devumu zilajā ekonomikā, kā arī šīs nozares potenciālu sniegt papildu ekonomiskās iespējas piekrastes kopienās; 89. pauž nožēlu par to, ka, izstrādājot un novērtējot NextGenerationEU finansētos nacionālos atveseļošanas un noturības plānus, nav pietiekami ņemts vērā zilās ekonomikas potenciāls; 90. prasa izveidot pienācīgu finanšu satvaru zilās ekonomikas attīstības un darbvietu radīšanas stimulēšanai, tajā integrējot un saskaņojot dažādus pieejamos finanšu instrumentus — strukturālos un investīciju fondus (EJZAF, ERAF, ESF, Kohēzijas fonds), pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” 2021.–2027. gadam u. c.; vērš uzmanību uz to, ka ir jāveicina šo instrumentu labāka saskaņošana ar ieinteresēto personu vajadzībām un pašreizējo iespēju plaša izplatīšana; 91. aicina padziļināti apspriesties ar nozari ES līmenī, ņemot vērā noteikumu par zvejas kapacitātes mērīšanu nozīmīgo sociālekonomisko ietekmi un minēto noteikumu ietekmi uz zvejniecību un zvejnieku dzīvi, vienlaikus saglabājot stingru zvejas kapacitātes kontroli; 92. uzsver kuģubūves un kuģu remonta darbību stratēģisko nozīmi un to savstarpējo saistību ar citām nozarēm, piemēram, jūras tūrisma nozari; uzskata, ka apņemšanās veicināt tehnoloģisko inovāciju un augsts specializācijas līmenis, kas varētu radīt pievienoto vērtību, varētu radīt situāciju, kurā ir mazāka starptautiskā konkurence, un palīdzēt novērst stāvokļa pasliktināšanos nozarē; uzskata, ka būtu jāsniedz īpašs atbalsts, lai dotu jaunu dinamiku dalībvalstu kuģubūves nozarei tās dažādajos veidos un to modernizētu; 93. norāda, ka ES nerūpnieciskās un mazapjoma zvejas flotes ir ļoti vecas, jo īpaši tālākajos reģionos, ka to kuģiem ir ļoti liels vidējais vecums un ka tie nav droši ne cilvēkiem, kas uz tiem strādā, ne pašam lomam, un atkārtoti norāda, ka EJZAF ir jāsniedz atbalsts jaunu kuģu iegādei, neradot lielāku nozveju un ievērojot maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, lai tādējādi uzlabotu to vidisko sniegumu; 94. atgādina, ka zvejas flotes tālākajos reģionos dažos gadījumos ir ļoti sliktā stāvoklī un apdraud zvejnieku drošību un vidi; šajā sakarībā uzskata, ka ir jārod risinājumi, lai uzlabotu zvejnieku drošību un darba apstākļus, samazinātu CO2 emisijas un uzlabotu nozvejas dažādību un saglabāšanas apstākļus; uzsver, ka ir jānodrošina veselīgu un kvalitatīvu olbaltumvielu nepārtraukta nodrošināšana pilnībā drošos apstākļos ar mazāku ietekmi uz vidi un nepalielinot zvejas jaudu;