6.12.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 465/107 Otrdiena, 2022. gada 3. maijs
konkurētspējas jomā; norāda, ka tajā pašā laikā mākslīgā intelekta tehnoloģijas rada risku, ka samazināsies cilvēka iesaistīšanās apjoms un tiks aizstāta cilvēka autonomija; uzsver, ka gan šie ieguvumi, gan riski būtu jāvirza un jāveido regulējums un informācija sabiedrībai par mākslīgā intelektu;
296. uzsver, ka ES ir potenciāls veidot starptautiskās debates par mākslīgo intelektu un izstrādāt pasaulē vadošus kopīgus noteikumus un standartus, veicinot uz cilvēku vērstu, uzticamu un ilgtspējīgu pieeju mākslīgajam intelektam, pilnībā ievērojot pamattiesības; tomēr uzsver, ka strauji ir jārīkojas, lai izmantotu iespēju starptautiskajā arēnā nostiprināt tik atšķirīgo Eiropas pieeju mākslīgajam intelektam, tāpēc ES drīz ir jāvienojas par kopīgu mākslīgā intelekta stratēģiju un tiesisko regulējumu; uzsver, ka starptautisko tehnoloģiju normu un standartu izstrādei ir vajadzīga ciešāka saskaņošana un sadarbība ar līdzīgi domājošiem demokrātiskiem partneriem;
297. uzsver, ka pašreiz vēl ir tālu līdz tam, lai ES izdotos īstenot vēlmi pasaules mērogā kļūt konkurētspējīgai mākslīgā intelekta jomā; šajā ziņā uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt saskaņotus noteikumus un standartus, juridisko noteiktību un vienlīdzīgus konkurences apstākļus, lai veicinātu mākslīgā intelekta ieviešanu un inovāciju, arī likvidējot nevajadzīgus administratīvus šķēršļus jaunuzņēmumiem, MVU un pilsoniskajai sabiedrībai; atzīst, ka šāda mēroga radikālas pārmaiņas atšķirīgi ietekmē dažādas sabiedrības daļas, un uzsver, ka digitālās pārkārtošanās procesā pilnībā jāievēro pamattiesības; aicina Komisiju, dalībvalstis un Parlamentu, kā arī attiecīgās komitejas, veikt turpmākus pasākumus saistībā ar ieteikumiem, kas sniegti ES ceļvedī par mākslīgo intelektu;
298. aicina izveidot tādu mākslīgā intelekta normatīvo vidi, kas nodrošina efektīvu pārvaldību un pamattiesību aizsardzību, vienlaikus jebkura lieluma dalībniekiem atvieglojot konkurētspējīgu piekļuvi digitālajiem tirgiem, lai visu interesēs veicinātu inovāciju un ekonomisko izaugsmi; uzsver, ka konkurētspējīga, pieejama un taisnīga datu ekonomika, kas balstīta uz kopīgiem standartiem, ir priekšnoteikums pienācīgai mākslīgā intelekta attīstībai un apmācībai; šajā ziņā norāda uz risku, ka tirgus koncentrācija datu ekonomikā varētu izpausties arī attiecībā uz mākslīgā intelekta lietojumprogrammām;
299. secina, ka ES digitālo mērķu sasniegšanai tādās jomās kā mākslīgais intelekts digitālajā vienotajā tirgū ir vajadzīga daudz ciešāka integrācija un saskaņošana, lai veicinātu pārrobežu apmaiņu un garantētu, ka visā ES tiek piemēroti vienādi noteikumi un standarti; šajā ziņā uzsver — lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ES iestādēm ir jāvēršas pret tirgus varas ļaunprātīgu izmantošanu;
300. secina, ka ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka digitālā pārkārtošanās veicinās un nekavēs zaļo pārkārtošanos; secina, ka mākslīgā intelekta sistēmām ir vajadzīga stabila infrastruktūra un savienojamības spējas; uzsver, ka digitālā infrastruktūra, kas atbilst zaļajam kursam, attieksies uz visām nozarēm un vērtību ķēdēm un tai vajadzētu atbilst aprites ekonomikas principiem; uzsver, ka mākslīgais intelekts tomēr nebūs funkcionāls, ja netiks pienācīgi izvērsta digitālā infrastruktūra, ieskaitot platjoslu, optisko šķiedru, perifērijas mezglus un 5G; uzsver, ka ir svarīgi mazināt pieaugošo enerģijas patēriņu un resursu izmantošanu, lai līdz 2030. gadam panāktu klimatneitrālu digitālo infrastruktūru;
301. uzsver, ka mākslīgā intelekta ieviestais straujais tehnoloģiskais progress ietekmēs arī to cilvēku iztikas līdzekļus, kuri nepratīs pietiekami ātri pielāgoties šīm jaunajām tehnoloģijām; piebilst, ka digitālo prasmju uzlabošana un pārkvalifikācija var palīdzēt risināt daudzas no sociāli ekonomiskajām problēmām, tomēr uzsver, ka šī ietekme būtu jāņem vērā arī saistībā ar sociālās labklājības sistēmām, pilsētu un lauku infrastruktūru un demokrātiskajiem procesiem; secina, ka, lai veicinātu inovāciju ieviešanu mākslīgā intelekta jomā, palielinātu uz mākslīgā intelekta balstītu lietojumu atzīšanu un nevienu neatstātu novārtā, ir jānodrošina cilvēkiem līdzekļi digitālo prasmju apguvei; uzsver, ka, lai uzlabotu digitālās prasmes un noturību, IKT un STEM izglītība jāsāk agrīnā posmā un tās pieejamība jāsaglabā visos dzīves posmos; uzskata, ka ļoti svarīgas ir iniciatīvas, kuru mērķis ir izveidot mākslīgā intelekta ekosistēmas, piesaistīt ES talantus mākslīgā intelekta jomā un novērst intelektuālā darbaspēka emigrāciju;
302. uzsver, cik svarīgi ir risināt problēmas, ko mākslīgais intelekts rada pamattiesību jomā, tādējādi panākot, ka mākslīgais intelekts faktiski kļūst par instrumentu, kas kalpo cilvēkiem un sabiedrībai, ievērojot vispārējās intereses un sabiedrības intereses; secina — lai veidotu iedzīvotāju uzticēšanos mākslīgajam intelektam, viņu pamattiesības ir jāaizsargā visos dzīves aspektos, tostarp saistībā ar mākslīgā intelekta izmantošanu publiskajā jomā un darbvietā; jo īpaši uzsver, ka digitālās pārkārtošanās procesā ir jāatspoguļo sieviešu un minoritāšu kopienu tiesības, mērķi un intereses; uzsver, ka publiskajiem dienestiem un to administratīvajām struktūrām ir jārāda piemērs; uzsver, ka ES ir jāpaātrina uz mākslīgo