2022 12 6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 465/89 2022 m. gegužės 3 d., antradienis
134. nurodo, kad dirbtinio intelekto sistemos turėtų būti klasifikuojamos kaip „didelės rizikos“ remiantis konkrečiu jų naudojimu ir žalos, kuri, kaip numatoma, gali būti padaryta pažeidžiant pagrindines teises ir sveikatos bei saugos taisykles, nustatytas Sąjungos teisės aktais, aplinkybėmis, pobūdžiu, tikimybe, sunkumu ir galimu neatitaisomumu; pabrėžia, kad šią klasifikaciją turėtų papildyti gairės ir dirbtinio intelekto kūrėjų skatinimas keistis geriausia patirtimi; pabrėžia, kad visada turi būti gerbiama teisė į privatumą ir kad dirbtinio intelekto kūrėjai turėtų užtikrinti visapusišką atitiktį duomenų apsaugos taisyklėms;
135. pabrėžia, kad dirbtinio intelekto sistemos, kurios gali turėti sąveiką su vaikais arba kitaip juos paveikti, turi atsižvelgti į jų teises ir pažeidžiamumą ir atitikti aukščiausius esamus pritaikytosios ir standartizuotosios saugos, saugumo ir privatumo standartus;
136. pažymi, kad DI sistemų veiklos aplinka gali skirtis, kai veikiama verslas verslui (angl. business-to-business, B2B) aplinkoje ir verslas vartotojui (angl. business-to-consumer, B2C) aplinkoje; atkreipia dėmesį į tai, kad vartotojų teisės turi būti teisiškai saugomos vartotojų apsaugos teisės aktais; pabrėžia, kad nors įmonės gali sutartinėmis priemonėmis tiesiogiai su verslo partneriais greitai ir ekonomiškai veiksmingai išspręsti atsakomybės ir kitas teisines problemas, gali prireikti teisės aktų, kad mažesnės įmonės būtų apsaugotos nuo dominuojančių subjektų piktnaudžiavimo įtaka rinkoje dėl komercinio ar technologinio susaistymo, patekimo į rinką kliūčių arba asimetriškos informacijos problemų; pabrėžia, kad taip pat būtina atsižvelgti į MVĮ ir startuolių, kurioms taikomi sudėtingi reikalavimai, poreikius, kad jie neatsidurtų nepalankioje padėtyje, palyginti su didesnėmis įmonėmis, kurios turi išteklių, kad galėtų išlaikyti didelius teisės reikalų ir atitikties užtikrinimo skyrius;
137. pabrėžia, kad kalbant apie dar neišspręstus etikos klausimus, kylančius dėl naujų technologinių galimybių, atsirandančių dėl dirbtinio intelekto taikomųjų programų pardavimo ir naudojimo, reikia taikyti principais grindžiamą požiūrį, be kita ko, taikant pagrindinius privalomus principus, pvz., nekenkimo principą, pagarbos žmogaus orumui ir pagrindinėms teisėms principą ir demokratinio proceso apsaugą; pažymi, kad geroji DI plėtros praktika, pvz., į žmogų orientuotas dirbtinis intelektas, atsakingas valdymas ir skaidrumo bei paaiškinamumo principai, taip pat tvaraus dirbtinio intelekto principai, kurie yra visiškai suderinti su JT Darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m., yra kiti svarbūs elementai formuojant dirbtinio intelekto ekonomiką;
138. pripažįsta, kad ne visada įmanoma visiškai panaikinti dirbtinio intelekto algoritmų šališkumą, nes idealų duomenų be klaidų tikslą pasiekti labai sunku arba beveik neįmanoma; pažymi, kad net išbandyta dirbtinio intelekto sistema neišvengiamai susidurs su realaus pasaulio scenarijais, kurie gali duoti šališkų rezultatų, kai bus diegiama aplinkoje, kuri skiriasi nuo jos mokymo ir testavimo duomenų sudėties; pabrėžia, kad ES turėtų stengtis didinti duomenų rinkinių ir algoritmų skaidrumą, labai glaudžiai bendradarbiauti su dirbtinio intelekto kūrėjais, kad būtų atsvertas ir sumažintas struktūrinis visuomenės šališkumas, ir apsvarstyti galimybę ankstyvuoju kūrimo etapu apsvarstyti privalomas išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje taisykles;
139. patikslina, kad nors daugeliu atvejų dirbtinio intelekto sistemoms taikomi prasmingi skaidrumo ar paaiškinamumo reikalavimai yra naudingi, ne visais atvejais gali būti įmanoma juos įgyvendinti; pažymi, kad intelektinės nuosavybės teisės ir komercinės paslaptys turi būti apsaugotos nuo neteisėtos praktikos, pvz., pramoninio šnipinėjimo;
140. teigia, kad dirbtiniam intelektui skirta teisinė sistema turi ir toliau skatinti ir saugoti dirbtinio intelekto srities novatorius, suteikiant jiems patentus kaip atlygį už jų kūrinių sukūrimą ir skelbimą; daro išvadą, kad galiojantys teisės aktai iš esmės yra perspektyvūs, tačiau siūlo tam tikrus pakeitimus, įskaitant atvirojo kodo elementų integravimą, taip pat viešųjų pirkimų naudojimą, kad prireikus būtų galima pavesti įsigyti dirbtinio intelekto sprendimams skirtą atvirojo kodo programinę įrangą; siūlo naujas patentų licencijavimo formas, siekiant užtikrinti, kad priemonės būtų prieinamos regionams ir iniciatyvų vykdytojams, kurie kitaip negalėtų jų įsigyti;
141. mano, kad privalomi ex ante rizikos įsivertinimai, grindžiami aiškiomis taisyklėmis ir standartais, taip pat poveikio duomenų apsaugai vertinimai, papildyti trečiųjų šalių atitikties vertinimais suteikiant susijusį tinkamą CE ženklą, kartu su ex post vykdymo užtikrinimu vykdant rinkos priežiūrą, galėtų būti naudingi siekiant užtikrinti, kad rinkoje esančios dirbtinio intelekto sistemos būtų saugios ir patikimos; mano, kad, siekiant užkirsti kelią MVĮ išstūmimui iš rinkos, standartai ir gairės dėl dirbtinio intelekto srities teisės aktų laikymosi turėtų būti kuriami glaudžiai bendradarbiaujant su mažosioms įmonėms, kuo labiau suderinti tarptautiniu mastu ir prieinami nemokamai;