2022 12 6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 465/5 2022 m. gegužės 3 d., antradienis
G.
kadangi mėlynosios ekonomikos potencialo išnaudojimas negali tapti pretekstu jūroms ir vandenynams taikyti tokius išteklių naudojimo ir augimo modelius, kurie jau pasirodė esantys netvarūs; kadangi jūrų ir vandenynų ištekliai turi būti naudojami griežtai paisant jų patikimo valdymo ir išsaugojimo būtinybės, nekeičiant jūrų ekosistemų pusiausvyros;
H.
kadangi Jūrinių teritorijų planavimo direktyvoje nurodoma, kad valstybės narės turi atsižvelgti į veiklos ir naudojimo būdų, pvz., akvakultūros, žvejybos, atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginių ir infrastruktūros, taip pat povandeninių kabelių, sąsajas, skatinti atitinkamos veiklos sambūvį ir taikyti ekosisteminį metodą;
I.
kadangi tam, kad mėlynoji ekonomika, kurios plėtra neviršija ekologinių ribų, ir ne tik žvejybos bei akvakultūros sektoriai, bet ir visi atitinkami jūrų sektoriai būtų laikomi tvariais, turi būti vienodai visose srityse paisoma aplinkos, socialinio ir ekonominio ramsčių;
J.
kadangi bendra žuvininkystės politika (BŽP) siekiama užtikrinti tinkamą jūrų biologinių išteklių išsaugojimą bei valdymą ir kad žvejybos ir akvakultūros veikla būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ilguoju laikotarpiu ir valdoma tokiu būdu, kuris derėtų su tikslais užtikrinti naudą ekonomikos, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti aprūpinimą maistu;
K.
kadangi BŽP turėtų prisidėti prie našumo augimo ir deramo gyvenimo lygio žuvininkystės sektoriuje, įskaitant mažos apimties žvejybos sektorių, taip pat prie stabilių rinkų ir turėtų užtikrinti aprūpinimą maistu;
L.
kadangi 14-asis DVT įpareigoja išsaugoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius ir skatinti tausų jų naudojimą, o 2-asis DVT įpareigoja užtikrinti aprūpinimą maistu; kadangi 14.1 tarpiniame uždavinyje nustatytas tikslas ne vėliau kaip 2025 m. užkirsti kelią visų rūšių jūrų taršai, visų pirma dėl sausumoje vykdomos veiklos, įskaitant jūros šiukšles ir taršą maistinėmis medžiagomis, ir ją gerokai sumažinti;
M.
kadangi vandenynas yra labai svarbus gyvybei žemėje, nes jis pagamina 50 proc. atmosferoje esančio deguonies, klimato sistemoje absorbuoja apie 25 proc. žmogaus išmetamo anglies dioksido kiekio ir 90 proc. perteklinės šilumos, ir yra itin svarbus pasaulio klimato reguliavimui;
N.
kadangi jūrų biologinės įvairovės atkūrimas, apsauga, išsaugojimas ir tausus naudojimas yra esminis geros vandenynų, kuriuose gyvena milijonai rūšių, būklės, geros planetos būklės apsaugos ir jūrų bei jūrinių ekonominės veiklos erdvės užtikrinimo veiksnys;
O.
kadangi jūrų ir vandenynų išteklių mokslinės stebėsenos ir vertinimo duomenų rinkimas, įskaitant vertinimą, ar šie ištekliai atitinka saugias biologines ribas, yra labai svarbus darniam jų valdymui;
P.
kadangi didelės vandenynų ir jūros dugno dalys, visų pirma giliavandenė jūra, tebėra neištirtos ir kadangi reikia tolesnių mokslinių tyrimų siekiant užtikrinti, kad bet kokia mėlynosios ekonomikos veikla būtų visiškai darni;
Q.
kadangi žvejyba ir akvakultūra yra esminiai mėlynosios ekonomikos sektoriai ir svarbus baltymų ir maistinių mikromedžiagų, būtinų siekiant užtikrinti aprūpinimą maistu ir žmonių sveikatą, šaltinis;
R.
kadangi Europos jūrų biologinė įvairovė sparčiai nyksta ir didelės dalies įvertintų jūrų rūšių ir buveinių išsaugojimo būklė yra priskirta prie nepalankių arba nežinomų; kadangi jūrų biologinės įvairovės nykimas turi didelį poveikį aplinkai ir socialinį bei ekonominį poveikį ES žvejybos sektoriui, pakrančių bendruomenėms, salų teritorijoms ir atokiausiems regionams ir todėl būtina užtikrinti nykimui priešingą tendenciją; kadangi biologinė įvairovė turi būti atkurta bendradarbiaujant su visais suinteresuotaisiais subjektais, ypač su žuvininkystės sektoriumi ir mokslo bendruomene;
S.
kadangi diskusijose dėl mėlynosios ekonomikos potencialo ir būdų jį išnaudoti pagrindiniai suinteresuotieji subjektai yra pakrančių ir salų bendruomenės;