C 465/84
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 12 6
2022 m. gegužės 3 d., antradienis
g) Pasikartojančios visų šešių atvejų tyrimų išvados 95. pažymi, kad esama akivaizdžios naudos visuomenei ir galimybių, susijusių su dirbtinio intelekto technologijų diegimu, kuriomis gali būti pasinaudota tik tuo atveju, jei ES bus pašalintos universaliosios kliūtys, laikantis pagrindinių teisių, vadovaujantis vertybėmis ir teisės aktais; teigia, kad kliūtys, trukdančios sėkmingai taikyti patikimą dirbtinį intelektą visose analizuojamose srityse, visų pirma yra teisės aktų dubliavimasis, rinkos susiskaidymas, biurokratinės kliūtys, prieinamos skaitmeninės infrastruktūros ir skaitmeninių įgūdžių trūkumas platesnėje visuomenėje ir nepakankamos investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą; 96. be to, remdamasis išnagrinėtais atvejų tyrimais, daro išvadą, kad yra tam tikrų naudojimo atvejų, kurie yra rizikingi arba žalingi, tačiau tai nebūtinai susiję su konkrečiomis dirbtinio intelekto technologijomis, o su jų taikymo sritimis; pripažįsta, jog norint, kad dirbtinio intelekto technologijos būtų plačiai taikomos ES, būsimu reglamentavimu turi būti atsižvelgiama į pagrįstus nuogąstavimus, susijusius su šia rizika; 97. teigia, kad nors svarbu išnagrinėti ir suskirstyti į kategorijas galimą DI keliamą riziką, iš atvejų analizės matyti, kad DI technologijos leidžia taikyti veiksmingas atsakomąsias priemones, kuriomis galima sumažinti arba pašalinti tą riziką; pabrėžia, kad, kadangi DI dar tik pradedamas kurti platesniame besiformuojančių technologijų kontekste, trūksta aiškumo dėl viso jo potencialo ir susijusios rizikos; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia atsižvelgti ne tik į asmenims kylančią riziką, bet ir į platesnę visuomeninę ir neturtinę individualią žalą; atkreipia dėmesį į didelį rinkos galios disbalansą duomenų rinkose ir gretimoje DI ekonomikoje; pabrėžia, kad sąžininga konkurencija ir kliūčių konkurencijai panaikinimas startuoliams ir MVĮ yra labai svarbūs siekiant teisingai paskirstyti potencialią dirbtinio intelekto naudą ekonominiu ir visuomeniniu požiūriu, kuri atrodo reikšminga tiek ES, tiek visame pasaulyje;
3.
ES vieta konkuruojant pasaulio mastu dėl DI 98. atkreipia dėmesį į tai, kad vyksta stipri pasaulinė konkurencija dėl dirbtinio intelekto ir kad ES šioje srityje dar neįgyvendino savo siekių; tolesniuose skirsniuose analizuoja ES pasaulinį konkurencingumą dirbtinio intelekto srityje, lygindamas jį su Kinijos ir JAV konkurencingumu ir daugiausia dėmesio skirdamas trims pagrindiniams elementams: reguliavimo metodui, padėčiai rinkoje ir investicijoms; vis dėlto pripažįsta, kad tarpvalstybinės rinkos ir korporacijos negali būti lengvai apibrėžiamos tarpvalstybiniu mastu, nes dauguma technologijų įmonių turi klientų, akcininkų, darbuotojų ir tiekėjų daugelyje skirtingų šalių;
a) Reguliavimo metodas 99. pažymi, kad JAV dar nepriėmė horizontaliųjų teisės aktų skaitmeninėje srityje ir iki šiol daugiausia dėmesio skyrė konkretiems sektoriams skirtiems teisės aktams ir palankesnių sąlygų investicijoms sudarymui, be kita ko taikant mokestines priemones, skirtas privačiojo sektoriaus, visų pirma savo technologijų milžinių ir pirmaujančiųjų universitetų, inovacijoms; pastebi, kad nors pastaruoju metu pastebima pokyčių, rodančių aktyvesnį politikos formuotojų vaidmenį, JAV požiūris iki šiol buvo iš esmės orientuotas į teisinių gairių įmonėms teikimą, investicijas į mokslinių tyrimų projektus ir kliūčių inovacijoms šalinimą; 100. pabrėžia, kad 2019 m. Amerikos DI iniciatyvos aktu buvo pradėtas nedidelis pertvarkymas, nes, be finansavimo perskirstymo, darbuotojų perkvalifikavimo ir skaitmeninės infrastruktūros stiprinimo, JAV vyriausybė paskelbė apie bendrų patikimo dirbtinio intelekto standartų kūrimą; tačiau pažymi, kad 10 principų – šio proceso rezultatas – buvo suformuluoti labai plačiai, kad kiekviena vyriausybės agentūra galėtų parengti konkrečiam sektoriui pritaikytas taisykles; tikisi, kad nors dabartinė JAV administracija 2022 m. planuoja pateikti naują teisių bilį dėl dirbtinio intelekto daromos žalos apribojimo, JAV ir toliau laikysis rinkos principais grindžiamo požiūrio; 101. pabrėžia, kad Kinijos prezidentas Xi Jinping dar 2013 m. pabrėžė technologijų svarbą geopolitikoje, viešosios politikos vaidmenį nustatant ilgalaikius tikslus ir tai, kad dirbtinio intelekto technologijos suteikia galimybę atnaujinti savo karinę galią; taip pat pabrėžia, kad vėliau, 2015 m., Kinijos vyriausybė pateikė planą „Pagaminta Kinijoje 2025“, o 2017 m. – „Naujosios kartos dirbtinio intelekto plėtros planą“, kuriuose aiškiai užsibrėžtas tikslas iki 2030 m. paversti Kiniją pasauline lydere dirbtinio intelekto srityje; pažymi, kad 2018 m. Kinijos DI standartizacijos baltojoje knygoje išsamiau išdėstyta, kaip socialistinė rinkos ekonomika gali kurti tarptautinius standartus ir strategiškai dalyvauti tarptautinių standartizacijos organizacijų veikloje; atkreipia dėmesį į tai, kad Kinijoje pradėtos taikyti rekomendavimo sistemų taisyklės ir dirbtinio intelekto etikos kodeksas;