2022 12 6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 465/81 2022 m. gegužės 3 d., antradienis
76. atkreipia dėmesį į dirbtinio intelekto vaidmenį padedant Europos ir nacionalinėms valdžios institucijoms įgyvendinti vykdymo užtikrinimo veiksmus, visų pirma muitinės ir rinkos priežiūros srityse; mano, kad naudojant dirbtinį intelektą gali būti pagerintas prekybos ir muitinės procedūrų veiksmingumas ir ekonomiškumas, didinant atitiktį ir užtikrinant, kad į bendrąją rinką patektų tik saugūs gaminiai; atkreipia dėmesį į Kanados pasienio tarnybų agentūros taikomos vertinimo ir pajamų valdymo (CARM) sistemos pavyzdį, nes ja naudojant reikalavimus atitinkantį DI atliekamą rizikos vertinimą labai supaprastinamos importo ir eksporto procedūros ir racionalizuojamas skaitmeninis informacijos valdymas siekiant sumažinti ilgų patikrinimų poreikį;
e) DI ir darbo rinka
77. pažymi, kad dirbtinis intelektas daro vis didesnę įtaką darbo rinkai, darbo vietai ir socialinei sričiai ir kad technologinių pokyčių poveikis darbui ir užimtumui yra daugialypis; pabrėžia, kad dirbtinio intelekto naudojimas šioje srityje kelia nemažai etinių, teisinių ir su užimtumu susijusių iššūkių; yra susirūpinęs dėl to, kad, kalbant apie darbo rinką, skaitmeninimas gali lemti darbo jėgos reorganizavimą ir galimą tam tikrų užimtumo sektorių išnykimą; mano, kad diegiant dirbtinį intelektą, jei jis būtų derinamas su būtina paramos infrastruktūra, švietimu ir mokymu, galėtų būtų didinamas kapitalas ir darbo našumas, skatinamos inovacijos, tvarus augimas ir darbo vietų kūrimas;
78. pabrėžia, kad, nors dirbtinis intelektas gali perimti kai kurias užduotis, įskaitant pasikartojančias, sunkias, darbui imlias ar pavojingas, jis taip pat galėtų padėti tobulinti įgūdžius, gerinti darbo kokybę ir kurti naujas, didesnę pridėtinę vertę turinčias darbo vietas, paliekant daugiau laiko stimuliuojančioms užduotims ir karjeros raidai; pabrėžia, kad DI jau ir šiuo metu pakeičia žmones arba padeda jiems atliekant tam tikrą užduočių dalį, tačiau tai kol kas neturi didelių ir apčiuopiamų bendrų pasekmių darbo rinkai (30); vis dėlto pabrėžia, kad gali padidėti pajamų nelygybė, jei dėl DI didės aukštos kvalifikacijos darbuotojų skaičius ir bus perimtos žemos kvalifikacijos darbuotojų darbo vietos; priduria, kad bet koks dėl to atsiradęs ekonominis ir socialinis poveikis turi būti sušvelnintas pasitelkiant tinkamas priemones, mokslinius tyrimus ir prognozavimą ir tam turi būti pasirengta investuojant į darbo jėgos perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą, daugiausia dėmesio skiriant nepakankamai atstovaujamoms grupėms, pvz., moterims ir mažumų atstovams, kuriems ši pertvarka gali daryti didžiausią poveikį, ir skatinant įvairovę visais dirbtinio intelekto sistemų kūrimo etapais; yra susirūpinęs dėl to, kad dirbtinis intelektas gali lemti įgūdžių praradimo procesus ir kurti bei integruoti menkai apmokamo, mažo savarankiškumo darbo vietas bei išplėsti netipinį, lankstų (arba „trumpų projektų“) darbą; pabrėžia, kad algoritminis valdymas gali lemti vadovybės ir darbuotojų galios disbalansą ir neaiškumą dėl sprendimų priėmimo;
79. pabrėžia, kad DI diegimas suteikia galimybę skatinti reikšmingus organizacijų kultūros pokyčius, be kita ko, užtikrinant geresnę saugą darbo vietoje, geresnę darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, teisę atsijungti, veiksmingesnes mokymo galimybes bei orientavimo paslaugas darbuotojams; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į EBPO rekomendacijas, kuriose pabrėžiama, kad automatizavimas taip pat galėtų padėti sutrumpinti darbo laiką ir taip pagerinti darbuotojų gyvenimo sąlygas ir sveikatą; mano, kad žmogui daugiau galių suteikiančiomis DI taikomosiomis programomis taip pat būtų galima sukurti naujų darbo vietų, ypač tiems, kurie dėl apribojimų, pavyzdžiui, negalios ar gyvenimo aplinkybių, iki šiol buvo priversti dirbti mažiau kvalifikuotą darbą; pabrėžia, kad reikia naudoti dirbtinio intelekto pagalbą darbo vietoje siekiant suteikti laiko žmonėms gerinti savo veiklos rezultatų kokybę užuot vien didinus jų darbo krūvį;
80. smerkia dažnesnį dirbtiniu intelektu grindžiamą stebėjimą darbo vietoje, kuris dažnai vykdomas darbuotojams nežinant, jau nekalbant apie jų sutikimą, ypač nuotolinio darbo atveju; tvirtina, kad ši praktika neturėtų būti leidžiama, nes ja smarkiai pažeidžiama pagrindinė teisė į privatumą, duomenų apsauga ir darbuotojo žmogaus orumas, taip pat socialinės ir darbo teisės, taip pat ji daro neigiamą poveikį darbuotojų psichinei sveikatai dėl kišimosi lygio, jo bendro ar nediferencijuoto poveikio ir apsaugos priemonių poveikį patiriantiems asmenims trūkumo;
81. yra susirūpinęs dėl to, kad panaši stebėjimo rizika kyla ir mokyklų aplinkoje, nes mokyklose vis dažniau diegiamos dirbtinio intelekto sistemos, kurias taikant pažeidžiamos pagrindinės vaikų teisės; pažymi, kad dirbtinio intelekto poveikis vaikų privatumui, saugai ir saugumui apima platų spektrą, pradedant nauda, susijusia su gebėjimu konkrečiau ir tiksliau suprasti vaikams kylančius pavojus, ir rizika, susijusia su nenumatytais privatumo pažeidimais; pabrėžia, kad kalbant tiek apie teigiamą, tiek apie neigiamą poveikį vaikų privatumui, saugai ir saugumui būtinas atidus nagrinėjimas ir atitinkamos apsaugos priemonės; be to, pabrėžia, kad kuriant dirbtinio intelekto sistemas ypatingas dėmesys turi būti skiriamas vaikams ir jiems turi būti užtikrinama apsauga, nes jie yra ypač jautrūs ir pažeidžiami;
(30)
D.
Acemoglu ir kt., AI and Jobs: Evidence from Online Vacancies, National Bureau of Economic Research, 2020 m. gruodžio mėn.