2022 12 6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 465/31 2022 m. gegužės 3 d., antradienis
59. pažymi, kad Jungtinio tyrimų centro ataskaitoje „Aplinkos ir klimato srities užmojų žemės ūkio sektoriuje modeliavimas taikant CAPRI modelį“ (angl. „Modeling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model“) (8) nurodyta, kad ekologinio ūkininkavimo ir maisto medžiagų valdymo srityje būtinas didesnis produktyvumas, kurį galima padidinti, be kita ko, tiksliojo ūkininkavimo metodais, naujomis skaitmeninėmis technologijomis ir kitais novatoriškais metodais;
60. pažymi, kad naujoviškos skaitmeninės priemonės gali reikšmingai padidinti skaidrumą ir atsekamumą, taigi padėti kovoti su sukčiavimu ir neteisėtais gamybos būdais, taip pat padidinti vartotojų pasitikėjimą; todėl ragina Komisiją, be kita ko, įgyvendinant BŽŪP strateginius planus, užtikrinti, kad ekologinio ūkininkavimo srityje būtų plačiau diegiamos skaitmeninės technologijos, pvz., tikslusis ūkininkavimas ir blokų grandinė; vis dėlto pabrėžia, kad šios technologijos papildo sisteminį tvarumo metodą ekologinio ūkininkavimo srityje ir kad, kalbant apie duomenis, turi būti užtikrintas ūkininkų privatumas, pelningumas ir nepriklausomumas;
Didesnis ekologinio ūkininkavimo indėlis į tvarumą
61. pakartoja, kokie svarbūs yra moksliniai tyrimai ir inovacijos siekiant ekologinio ūkininkavimo sektoriaus tvarumo ir tenkinant visuomenės lūkesčius, susijusius su biologine įvairove, klimato kaita ir prisitaikymu prie klimato kaitos, gyvūnų gerove bei veiksmingu išteklių naudojimu, ir palankiai vertina Komisijos ketinimą skirti programos „Europos horizontas“ lėšų šiems tikslams remti; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, jog reikia, kad moksliniais tyrimais ir inovacijomis būtų skatinamas perėjimas prie ekologinio žemės ūkio, įskaitant gyvulininkystės produkciją, būtų randamos alternatyvos tam tikriems ūkininkavimo ir perdirbimo ištekliams, kad būtų padidintas derlingumas ir užtikrinta galimybė gauti reikiamų baltyminių pašarų, vitaminų, augalų apsaugos produktų, visų pirma biologinės kontrolės sprendimų, trąšų ir genetinių išteklių, siekiant toliau plėtoti tvirtas ūkininkavimo sistemas ir didinti atsparumą sausroms, kenkėjams ir ligoms; ragina Komisiją suteikti postūmį ir skatinti mokslinių tyrimų bendruomenių, dirbančių ekologiško ir įprasto maisto ir ūkininkavimo srityje, bendradarbiavimą, visų pirma per Europos inovacijų partnerystę žemės ūkio srityje (EIP-AGRI);
62. ragina laikytis mokslu pagrįsto požiūrio į dirvožemio derlingumą ir atsižvelgti į poreikį išvystyti, priimti ir skatinti naujoviškų augalų maisto medžiagų šaltinių inovacijas ekologinio ūkininkavimo srityje, įskaitant didesnių apimčių maisto medžiagų perdirbimą vykdant deramą perdirbimą ir maisto medžiagų atskyrimą ir, kai tinkama ir derama, tręšiamuosius produktus, pagamintus iš atsinaujinančiųjų išteklių, pvz., biomasės atliekas ir gyvulių mėšlą, kad būtų išvengta ilgalaikio maisto medžiagų trūkumo; primena apie mėšlo, kaip ekologiškų trąšų, svarbą ir skatina tvariai jį naudoti žemės dirbimo cikle; ragina Komisiją įvertinti naujas perdirbtas medžiagas, kuriose yra būtinų augalams maisto medžiagų (fosforo, kalio ir azoto), kad jas ateityje būtų galima įtraukti į Reglamento (ES) 2018/848 išteklių medžiagų sąrašą, atsižvelgiant į ekologinio ūkininkavimo principus ir užtikrinant kokybę, saugumą ir vartotojų pasitikėjimą;
63. ragina atlikti daugiau mokslinių tyrimų ir gauti daugiau informacijos apie galimą augalų biostimuliatorių ir biologinių dirvožemio gerinimo medžiagų naudojimo ekologinio ūkininkavimo sistemose naudą ir jų indėlį įsisavinant maisto medžiagas ir didinant derlingumą šiame gamybos modelyje, kad būtų sudarytos sąlygos platesniam jų naudojimui ir padedama sumažinti atotrūkį tarp ekologinio ir tradicinio derlingumo; atkreipia dėmesį į tai, kad skatinant naudoti tinkamą konkrečiam ūkiui skirtingų išorinių maitinimo šaltinių derinį, papildantį biologinę azoto fiksaciją, būtų galima išspręsti maisto medžiagų biudžetų disbalanso ekologinio ūkininkavimo sistemose problemą;
64. pabrėžia, kad Europos Sąjungoje skubiai reikia plėtoti ekologiškų augalų baltymų gamybą ir skatinti ekologiškų ankštinių augalų auginimą, įskaitant pašarų sistemose, kad būtų sumažinta ekologinės gamybos sektoriaus priklausomybė nuo importo; primygtinai ragina Komisiją šiuo atžvilgiu parengti specialų strateginį planą;
65. palankiai vertina ekologinio ūkininkavimo indėlį mažinant sintetinių pesticidų naudojimą ir ragina Komisiją rengiant naujus teisės aktus dėl tausiojo pesticidų naudojimo apibrėžti biologinės kontrolės produktus ir padidinti biologinės kontrolės sprendimų bei natūralių medžiagų, kurios gali būti naudojamos daug plačiau, prieinamumą gerinant ir spartinant vertinimo bei leidimų suteikimo procesą;
(8)
Barreiro Hurle, J., Bogonos, M., Himics, M., Hristov, J., Perez Dominguez, I., Sahoo, A., Salputra, G., Weiss, F., Baldoni, E. ir Elleby, C., „Aplinkos ir klimato srities užmojų žemės ūkio sektoriuje modeliavimas taikant CAPRI modelį“ (angl. Modeling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model), Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2021.