C 465/16
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 12 6
2022 m. gegužės 3 d., antradienis
82. remia darnią pakrančių ir jūrų turizmo praktiką, nes ji yra labai svarbi Atlanto vandenyno, Viduržemio jūros ir Baltijos jūros regionų konkurencingumui ir vertingų darbo vietų kūrimui mėlynojo švietimo ir profesinio mokymo srityse; pabrėžia, kad specialus mokymas apie mėlynosios ekonomikos veiklą padėtų didinti informuotumą apie jūrų ekosistemas ir poreikį jas apsaugoti; 83. ragina Komisiją surengti plačias konsultacijas su regiono ir vietos valdžios institucijomis ir visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, siekiant nustatyti vietos ir regiono bendruomenėms pritaikytus sprendimus; 84. prašo Komisijos įvertinti galimus sprendimus, kuriais būtų skatinamas turizmo sektoriaus atsparumas būsimų pandemijų ar kitų trikdomųjų įvykių, keliančių pavojų turizmo veiklai, poveikiui, ir parengti tinkamas iniciatyvas, kuriomis būtų gerinamos sektoriaus darbuotojų darbo ir užimtumo sąlygos, siekiant padidinti jo patrauklumą ir padėti išnaudoti visą mėlynosios ekonomikos potencialą; 85. pabrėžia buriavimo ir laivybos svarbą jūrų turizmui; pabrėžia vietos kultūros ir gastronomijos vaidmenį plėtojant Europos pakrančių turizmą ir pajūrio bei povandeninio turizmo, žūklės turizmo, ekologinio turizmo, vandens sporto ir kruizų sektoriaus svarbą; 86. pabrėžia saugomų jūrų teritorijų, kaip vandenynų apsaugos priemonės, svarbą; mano, kad šios teritorijos suteikia galimybę plėtoti mokslinį turizmą; 87. palankiai vertina tai, kad Komisija daug dėmesio skiria tvariam ir „lėtam“ turizmui ir siekia parengti paramos paketus (pavyzdinį vietos žaliojo kurso modelį), kuriais būtų remiama žalioji miestų ir regionų pertvarka; atkreipia dėmesį į tai, kad atokios salos ir pakrančių bendruomenės šioje pertvarkoje gali atlikti pagrindinį vaidmenį; 88. ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti mėgėjų žvejybos jūroje ir jos sukuriamo turizmo indėlį į mėlynąją ekonomiką, taip pat šio sektoriaus potencialą suteikti papildomų ekonominių galimybių pakrančių bendruomenėse; 89. apgailestauja, kad rengiant ir vertinant pagal priemonę „Next Generation EU“ finansuojamus nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus buvo nepakankamai atsižvelgta į mėlynosios ekonomikos potencialą; 90. rekomenduoja sukurti atitinkamą finansinę programą, skirtą mėlynosios ekonomikos plėtrai ir darbo vietų kūrimui skatinti, kuri leistų integruoti ir koordinuoti turimas įvairias turimas finansines priemones – struktūrinius ir investicijų fondus (EJRŽAF, ERPF, ESF, Sanglaudos fondas), 2021–2027 m. programą „Europos horizontas“ ir kitas priemones; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia skatinti geriau derinti šias priemones su suinteresuotųjų subjektų poreikiais ir plačiai skleisti informaciją apie esamas galimybes; 91. ragina surengti išsamias ES lygmens diskusijas su šiuo sektoriumi, atsižvelgiant į didelį socialinį ir ekonominį taisyklių poveikį žvejybos pajėgumams, šių taisyklių poveikiui žvejybai ir žvejų gyvenimui, kartu išlaikant griežtą žvejybos pajėgumų kontrolę; 92. pabrėžia strateginę laivų statybos ir remonto veiklos svarbą ir jos tarpusavio ryšį su kitais sektoriais, pvz., jūrų turizmo sektoriumi; mano, kad investicija į technologines naujoves ir labai specializuotus procesus, kurie galėtų padidinti pridėtinę vertę, gali lemti tai, kad minėtasis sektorius susidurs su mažesne pasaulinio lygmens konkurencija ir dėl to bus lengviau pakeisti dabartinę mažėjimo tendenciją į didėjimo tendenciją; pritaria tam, kad būtų toliau įvairiais būdais teikiama tikslinė parama laivų statybos pramonei valstybėse narėse atgaivinti ir modernizuoti; 93. pažymi, kad ES tradiciniais žvejybos įrankiais vykdomos ir mažos apimties žvejybos laivynai yra labai seni, ypač atokiausiuose regionuose, kad jų laivų vidutinis amžius yra labai didelis ir kad jie yra nesaugūs tiek su juose dirbantiems žmonėms, tiek pačiam laimikiui, ir dar kartą pabrėžia, kad reikia teikti EJRŽAF paramą naujiems laivams įsigyti, tačiau ja nedidinant laimikio, laikantis didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principo, ir taip gerinant jų aplinkosauginį veiksmingumą; 94. primena, kad atokiausių regionų žvejybos laivynai kai kur yra labai prastos būklės ir kelia pavojų žvejų saugumui ir aplinkai; atsižvelgdamas į tai, mano, kad būtina surasti sprendimus, kaip padidinti žvejų saugumą ir pagerinti jų darbo sąlygas, sumažinti išmetamą CO2 kiekį ir pagerinti laimikio įvairovę ir saugojimo sąlygas; pabrėžia, kad reikia užtikrinti sveikų ir aukštos kokybės baltymų tiekimo tęstinumą visiškai saugiomis ir patikimomis sąlygomis, darant mažesnį poveikį aplinkai ir nedidinant žvejybos pajėgumų;