2022 12 6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 465/15 2022 m. gegužės 3 d., antradienis
71. mano, kad į BŽP turėtų būti įtrauktos socialinės paramos sąlygos, panašios į nustatytąsias naujojoje bendroje žemės ūkio politikoje, pagal kurias gali būti numatytos sankcijos žvejybos laivų savininkams, akvakultūros produktų gamintojams ir kitiems EJRŽAF paramos gavėjams, jei jie neužtikrina tinkamų darbo sąlygų visiems savo darbuotojams, įskaitant sezoninius darbuotojus ir darbuotojus migrantus; pabrėžia, kad šios socialinės paramos sąlygos yra labai svarbios siekiant apsaugoti orumą darbo vietoje ir žvejybos bei akvakultūros sektorių darbuotojų socialines teises, taip padedant užtikrinti socialinį teisingumą visiems;
72. mano, kad didesnės darbo vietos garantijos, darbuotojų sauga, geros būklės vandenynai, sudarantys sąlygas gauti didesnes pajamas ir užtikrinti socialinę apsaugą žvejybos ir akvakultūros sektoriuose, yra esminis veiksnys siekiant pritraukti moteris ir jaunąją kartą ir taip užtikrinti sektoriaus kartų atsinaujinimą bei veiklos tęstinumą;
73. palankiai vertina moterų vaidmenį tausios žvejybos ir akvakultūros vertės grandinėse, todėl ragina užtikrinti joms deramas darbo sąlygas, vienodus atlyginimus, socialinę apsaugą ir jų matomumą bei atstovavimą joms sprendimų priėmimo struktūrose ir procesuose;
74. primena, kad žvejyba ir akvakultūra atlieka esminį vaidmenį kuriant darbo vietas ir palaikant ekonomiką daugelyje ES vietovių ir kad šiuose sektoriuose sukuriama daugiau kaip pusė vietinių darbo vietų daugelyje pakrančių ir salų bendruomenių, visų pirma atokiausiuose regionuose;
75. pabrėžia, kad norint padidinti žvejybos ir akvakultūros sektorių tvarumą bei konkurencingumą ir pagerinti ekonominės veiklos rezultatus reikia užtikrinti vienodas sąlygas ES ūkio subjektams pasaulio ekonomikoje ir skirti ypatingą dėmesį profesiniam mokymui, mokymuisi visą gyvenimą, šio mokymo pripažinimui ES lygmeniu, konsultavimo paslaugoms ir techninių bei mokslinių žinių ir žinių apie novatorišką praktiką sklaidai, pripažįstant prekybos asociacijų indėlį šioje srityje;
76. pabrėžia, kad, siekiant padidinti žvejų pajamas ir darbo užmokestį, pirminio pardavimo žuvininkystės produktams, ypač mažos apimties žvejybos produktams, reikia suteikti daugiau vertės;
77. ragina Komisiją plėtoti naujas darnaus jūrų ir pakrančių turizmo formas, skatinti naujas turizmo veiklos formas, užtikrinti papildomus pajamų srautus ir didinti užimtumą ištisus metus, kad būtų padidinta jūrų ir pakrančių teritorijų vertė, sykiu apsaugant aplinką ir mėlynąjį kultūros paveldą ir išsaugant jūrų ir pakrančių buveines; pabrėžia žiedinės ekonomikos svarbą turizmo sektoriuje plėtojant darnesnę vietos plėtrai naudingą praktiką; pripažįsta, kad turizmo sektorius turėtų bendradarbiauti su pakrančių bendruomenėmis ir kad jam reikia paramos, kad būtų padidintas infrastruktūros efektyvumas ir tvarumas bei jūrų ir turizmo kurortų konkurencingumas;
78. pripažįsta, kad pakrančių turizmas gali turėti teigiamą poveikį besivystančioms šalims, tačiau jis gali būti ir žalingas, kai kuriamos masinio turizmo strategijos, dėl kurių sumažėja maisto prieinamumas vietiniams vartotojams ir jo vartojimas, taip pat naikinama jūrų aplinka ir kultūrinė tapatybė; ragina ES skatinti sąžiningus ir mažo poveikio turizmo modelius;
79. pabrėžia, kad būtina išsaugoti mūsų gamtinį kapitalą ir paveldą, kad būtų skatinamas darnus turizmas (pvz., ekologinis turizmas), ir ragina valstybes nares apsaugoti biologinę įvairovę skubiai įgyvendinant jūrų išsaugojimo veiksmus, įskaitant tarpvalstybinius veiksmus, kuriais siekiama apsaugoti, atkurti ir skatinti jūrų ir pakrančių ekosistemas, be kita ko, pasitelkiant „Natura 2000“ jūrų tinklus;
80. ragina Komisiją įtraukti darnų jūrų, salų ir pakrančių turizmą į susijusius veiksmus ir programas, remti iniciatyvas, skatinančias pakrančių, jūrų ir jūrinio turizmo įvairinimą, ir padėti sumažinti turizmo veiklos ir užimtumo sezoniškumą; pabrėžia, kad reikia rinkti geresnius duomenis apie pramoginės žūklės turizmo indėlį į pakrančių ir salų ekonomiką;
81. pabrėžia mėlynosios ekonomikos svarbą atokiausiuose regionuose, ypač jų turizmo sektoriuose; todėl ragina Komisiją sukurti atokiems ir izoliuotiems regionams skirtą transporto programą (transporto POSEI), kad būtų galima labiau tiesiogiai atsižvelgti į salų ir atokiausių regionų poreikius ir remti kai kurių komercinių maršrutų į juos eksploatavimą;