2022.12.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 465/89 2022. május 3., kedd
134. pontosítja, hogy az MI-rendszerek „magas kockázatú” besorolásának a konkrét használaton, illetve az alapvető jogok, valamint az uniós jogban meghatározott egészségügyi és biztonsági szabályok megsértésével várhatóan bekövetkező kár kontextusán, jellegén, valószínűségén, súlyosságán és esetleges visszafordíthatatlanságán kell alapulnia; hangsúlyozza, hogy ezt a besorolást iránymutatásnak kell kísérnie, és elő kell mozdítani a bevált gyakorlatok cseréjét a mesterséges intelligencia fejlesztői számára; hangsúlyozza, hogy a magánélet tiszteletben tartásához való jogot mindig tiszteletben kell tartani, és hogy a mesterséges intelligencia fejlesztőinek garantálniuk kell az adatvédelmi szabályoknak való teljes megfelelést;
135. hangsúlyozza, hogy annak az olyan MI-rendszereknek, amelyek valószínűleg kapcsolatba lépnek gyermekekkel, vagy más módon érintik őket, figyelembe kell venniük a gyermekek jogait és kiszolgáltatottságát, és úgy kell azokat kialakítani, hogy alapértelmezés szerint megfeleljenek a biztonságra, a védelemre és a magánélet védelmére vonatkozó legmagasabb szintű normáknak;
136. megállapítja, hogy az MI-rendszerek működési környezete különböző lehet az üzleti (B2B) és a fogyasztói (B2C) környezetben; rámutat, hogy a fogyasztói jogokat jogi úton, a fogyasztóvédelmi jogszabályok révén kell védeni; hangsúlyozza, hogy míg a vállalkozások a felelősségi és egyéb jogi kihívásokat gyorsabban és költséghatékonyabban meg tudják oldani közvetlenül, az üzleti partnereikkel kötött szerződések révén, jogszabályokra lehet szükséges ahhoz, hogy a kisebb vállalkozásokat megvédjék a meghatározó szereplők piaci erőfölénnyel való visszaéléseitől, amelyeket a kereskedelmi vagy technológiai függés kialakításán, a piacra lépés akadályozásán, vagy aszimmetrikus információkon keresztül gyakorolnak; kiemeli, hogy az összetett követelményekkel rendelkező kkv-k és induló vállalkozások igényeit is figyelembe kell venni annak elkerülése érdekében, hogy hátrányos helyzetbe kerüljenek a nagyobb vállalatokhoz képest, amelyek rendelkeznek a jelentős jogi és megfelelési részlegek fenntartásához szükséges erőforrásokkal;
137. hangsúlyozza, hogy az MI-alkalmazások értékesítéséből és használatából eredő új technológiai lehetőségek által felvetett nyílt etikai kérdésekre elveken alapuló megközelítést kell alkalmazni, többek között olyan alapvető, kötelező érvényű elvek alkalmazásával, mint a „ne árts” elve, az emberi méltóság és az alapvető jogok tiszteletben tartásának elve és a demokratikus folyamat védelme; megjegyzi, hogy a mesterséges intelligencia fejlesztése során alkalmazott bevált gyakorlatok, mint például az emberközpontú mesterséges intelligencia, a felelős kormányzás, az átláthatóság és a megmagyarázhatóság, valamint a fenntartható MI elvei, amelyek teljes mértékben összhangban vannak az ENSZ 2030-as fenntartható fejlődési menetrendjével, a mesterséges intelligencia gazdaságának alakításában további fontos elemek;
138. elismeri, hogy nem mindig lehetséges teljes mértékben megszüntetni az MI-algoritmusok elfogultságát, mivel nagyon nehéz vagy szinte lehetetlen elérni azt az ideális célt, hogy az adatok hibamentesek legyenek; megjegyzi, hogy még egy alaposan tesztelt MI-rendszer is elkerülhetetlenül találkozik olyan valódi forgatókönyvekkel, amelyek hamis eredményeket hozhatnak, ha olyan környezetben telepítik őket, amely eltér a tanuló- és tesztadatok összetételétől; hangsúlyozza, hogy az EU-nak törekednie kell az adatkészletek és algoritmusok átláthatóságának javítására, szorosan együtt kell működnie az MI fejlesztőivel a strukturális társadalmi előítéletek ellensúlyozása és csökkentése érdekében, és a fejlesztés korai szakaszában fontolóra kell vennie az emberi jogokkal kapcsolatos kellő gondosságra vonatkozó kötelező szabályokat;
139. kifejti, hogy az MI-rendszerekre vonatkozó észszerű átláthatósági és megmagyarázhatósági kritériumok – bár sok esetben hasznosak – nem minden esetben alkalmazhatóak; megállapítja, hogy a szellemi tulajdonjogokat és az üzleti titkokat védeni kell az olyan illegális gyakorlatokkal szemben, mint az ipari kémkedés;
140. kijelenti, hogy a szellemi tulajdonra vonatkozó jogalkotási keretnek továbbra is ösztönzést és védelmet kell nyújtania az MI-innovátorok számára azáltal, hogy ötleteik kifejlesztéséért és közzétételéért szabadalmat biztosít számukra; úgy véli, hogy a meglévő jogszabályok többnyire időtállóak, de bizonyos kiigazításokat javasol, beleértve a nyílt forráskódú elemek integrálását, valamint a közbeszerzés alkalmazását adott esetben az MI-megoldások nyílt forráskódú szoftverekkel való megbízására; javasolja a szabadalmak hasznosítási engedélyezésének új formáit annak érdekében, hogy az eszközök olyan régiók és kezdeményezések számára is elérhetőek legyenek, amelyek másképp nem engedhetnék meg maguknak azokat;
141. úgy véli, hogy az egyértelmű szabályokon és szabványokon alapuló kötelező előzetes kockázati önértékelések, valamint az adatvédelmi hatásvizsgálatok – amelyeket harmadik fél által végzett, releváns és megfelelő CE-jelöléssel ellátott megfelelőségértékelések egészítenek ki – hasznosak lehetnek annak biztosításához, hogy a piacon jelen lévő MI-rendszerek biztonságosak és megbízhatóak legyenek; úgy véli, hogy a kkv-k piacról való kiszorításának megakadályozása érdekében az MI-re vonatkozó jogszabályoknak való megfelelésre szabványokat és iránymutatásokat kell kidolgozni a kisvállalkozások szoros bevonásával, nemzetközi szinten a lehető legnagyobb mértékben összehangolva és ingyenesen hozzáférhetővé téve azokat;