C 465/84
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.12.6.
2022. május 3., kedd
g) Megállapítások, amelyek mind a hat esettanulmányban szerepelnek 95. megjegyzi, hogy az MI-technológiák elfogadásához egyértelmű társadalmi előnyök és lehetőségek kapcsolódnak, amelyeket csak akkor lehet kihasználni, ha az EU-ban az alapvető jogokkal, értékekkel és jogszabályokkal összhangban kezelik a transzverzális akadályokat; megállapítja, hogy a jogszabályok átfedése, a piac széttagoltsága, a bürokratikus akadályok, a hozzáférhető digitális infrastruktúra és a digitális készségek hiánya a tágabb társadalomban, valamint a kutatásba és fejlesztésbe történő elégtelen beruházás különösen a megbízható mesterséges intelligencia sikeres alkalmazásának akadályaiként figyelhetők meg valamennyi elemzett területen; 96. a vizsgált esettanulmányok alapján arra a következtetésre jut, hogy vannak olyan felhasználási esetek, amelyek kockázatosak vagy károsak, de nem feltétlenül maguk az MI-technológiák, hanem alkalmazási területeik; elismeri, hogy a jövőbeli szabályozásnak foglalkoznia kell az e kockázatokkal kapcsolatban felmerült jogos aggodalmakkal ahhoz, hogy az MI-technológiák széles körben alkalmazhatók legyenek az EU-ban; 97. megállapítja, hogy miközben fontos megvizsgálni és kategorizálni az MI által az alapvető jogokra jelentett potenciális kockázatokat, az esettanulmányok azt mutatják, hogy az MI-technológiák hatékony ellenintézkedések alkalmazását is lehetővé teszik, amelyek képesek e kockázatok mérséklésére vagy kiküszöbölésére; hangsúlyozza, hogy mivel az MI a kialakulóban lévő technológiák tágabb kontextusában még mindig csak a fejlődés korai szakaszában van, teljes potenciálja éppúgy bizonytalan, mint kockázatai; rámutat, hogy nemcsak az egyéneket érintő kockázatokat kell vizsgálni, hanem a tágabb értelemben vett társadalmi és nem vagyoni egyéni károkat is; kiemeli az adatpiacokon és az ahhoz kapcsolódó MI-gazdaságban jelen lévő piaci erőviszonyok jelentős egyensúlyhiányát; hangsúlyozza, hogy a tisztességes verseny, illetve az induló vállalkozások és a kkv-k előtt álló versenyakadályok felszámolása elengedhetetlen a mesterséges intelligencia potenciális gazdasági és társadalmi előnyeinek méltányos elosztásához, amelyek az EU-ban és világszerte egyaránt jelentősnek tűnnek;
3.
Az EU szerepe a globális MI-versenyben 98. megállapítja, hogy a mesterséges intelligencia terén kiélezett globális verseny folyik, ahol az EU még nem teljesítette törekvéseit; a következő szakaszokban az EU globális versenyképességét vizsgálja a mesterséges intelligencia tekintetében, összehasonlítva azt Kína és az USA versenyképességével, három fő elemre összpontosítva: a szabályozási megközelítésre, a piaci helyzetre és a beruházásokra; elismeri azonban, hogy a transznacionális piacok és vállalatok nemzeti határok által történő körülhatárolása nem egyszerű, mivel a legtöbb technológiai vállalatnak számos különböző országban vannak ügyfelei, részvényesei, alkalmazottai és beszállítói;
a) Szabályozási megközelítés 99. megjegyzi, hogy az USA még nem vezetett be horizontális jogszabályokat a digitális területen, és mindeddig az ágazatspecifikus jogszabályokra és a beruházások elősegítésére összpontosított – többek között a magánszektor innovációjára vonatkozó adóintézkedések révén –, különösen technológiai óriásai és vezető egyetemei körében; megállapítja, hogy annak ellenére, hogy a közelmúltbeli fejlemények aktívabb politikai döntéshozói szerepet mutattak, az USA megközelítése eddig főként a vállalkozásoknak nyújtott jogi iránymutatásra, a kutatási projektekbe való beruházásra és az innováció előtt álló, érzékelt akadályok felszámolására összpontosított; 100. hangsúlyozza, hogy az MI-kezdeményezésről szóló 2019.
évi amerikai törvény némi átrendeződést hozott, mivel a finanszírozás átirányítása, a munkavállalók átképzése és a digitális infrastruktúra megerősítése mellett az amerikai kormány bejelentette a megbízható MI-re vonatkozó közös szabványok kidolgozását; megjegyzi azonban, hogy a kialakított 10 alapelvet nagyon tágan fogalmazták meg annak érdekében, hogy az egyes kormányhivatalok ágazatspecifikus szabályozást dolgozhassanak ki; arra számít, hogy bár a jelenlegi amerikai kormányzat azt tervezi, hogy 2022-ben új törvényjavaslatot terjeszt elő a mesterséges intelligenciával kapcsolatos károk korlátozására, az USA megközelítése továbbra is piacvezérelt marad; 101. kiemeli, hogy Hszi Csin-ping kínai elnök már 2013-ban hangsúlyozta a technológiák fontosságát a geopolitikában, a közpolitikák szerepét a hosszú távú célok meghatározásában, valamint azt, hogy az MI-technológiák lehetőséget kínálnak katonai erejének fellendítésére; hangsúlyozza továbbá, hogy a kínai kormány ezt követően 2015-ben előterjesztette a „Made in China 2025” tervet, 2017-ben pedig a következő generációs MI fejlesztésére vonatkozó tervet, amelyeknek egyértelmű célja, hogy 2030-ra Kína globális vezető szerepre tegyen szert az MI területén; megjegyzi, hogy az MI szabványosításáról szóló 2018-as kínai fehér könyv tovább részletezte, hogy a szocialista piacgazdaság miként dolgozhat ki nemzetközi szabványokat és hogyan vehet részt stratégiai jelleggel a nemzetközi szabványügyi szervezetekben; tudomásul veszi az ajánlórendszerekre vonatkozó szabályok, valamint a mesterséges intelligenciára vonatkozó etikai kódex bevezetését Kínában;