2022.12.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 465/81 2022. május 3., kedd
76.
kiemeli, hogy a mesterséges intelligencia szerepet játszhat az európai és nemzeti hatóságok jogérvényesítési intézkedéseinek támogatásában, különösen a vámügy és a piacfelügyelet területén; úgy véli, hogy a kereskedelmi és vámeljárások hatékonyabbá és költséghatékonyabbá tehetők a mesterséges intelligencia révén, a megfelelés növelésével és annak biztosításával, hogy csak biztonságos termékek lépjenek be az egységes piacra; rámutat a Kanadai Határszolgálati Ügynökség értékelési és bevételi rendszerének (CARM) példájára, amely a hosszadalmas ellenőrzések szükségességének csökkentése érdekében nagymértékben egyszerűsíti a behozatali és kiviteli eljárásokat a mesterséges intelligenciával kapcsolatos minősített kockázatértékelés és az egyszerűsített digitalizált információkezelés alkalmazásával; e) MI és a munkaerőpiac 77. megjegyzi, hogy a mesterséges intelligencia egyre inkább befolyásolja a munkaerőpiacot, a munkahelyet és a szociális területet, és hogy a technológiai változásnak a munkára és a foglalkoztatásra gyakorolt hatásai sokrétűek; hangsúlyozza, hogy az MI alkalmazása e területen számos etikai, jogi és foglalkoztatással kapcsolatos kihívást vet fel; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ami a munkaerőpiacot illeti, a digitalizáció a munkaerő átszervezéséhez és bizonyos foglalkoztatási ágazatok esetleges megszűnéséhez vezethet; úgy gondolja, hogy az MI alkalmazása – amennyiben a szükséges támogató infrastruktúrával, oktatással és képzéssel párosul – jelentősen növelheti a tőke és a munka termelékenységét, az innovációt, a fenntartható növekedést és a munkahelyteremtést; 78. hangsúlyozza, hogy bár az MI helyettesíthet bizonyos feladatokat, beleértve az ismétlődő, nehéz, munkaerő-igényes vagy veszélyes feladatokat, hozzájárulhat a készségek javításához, a munka minőségének javulásához és új, magasabb hozzáadott értéket képviselő munkahelyeket is teremthet, több időt hagyva az ösztönző feladatokra és a karrierfejlesztésre; hangsúlyozza, hogy az MI a feladatok egy részének elvégzésében már jelenleg is helyettesíti vagy kiegészíti az emberi tevékenységet, de ennek még nincsenek jelentős kimutatható összesített munkaerőpiaci következményei (30); hangsúlyozza azonban, hogy növekedhetnek a jövedelmi egyenlőtlenségek, ha az MI megnöveli a magasabb szintű képzettséget igénylő foglalkozások számát és átveszi az alacsony szintű képzettséget igénylő foglalkozások helyét, hozzáteszi, hogy az ebből eredő gazdasági és társadalmi következményeket megfelelő intézkedésekkel, kutatással és előrejelzéssel kell enyhíteni, és fel kell készülni a munkaerő átképzésébe és továbbképzésébe való beruházással, különös tekintettel az alulreprezentált csoportokra, például a nőkre és a kisebbségekre, akiket valószínűleg a leginkább érint ez az átállás, valamint a sokszínűség előmozdításával a mesterségesintelligencia-rendszerek fejlesztésének valamennyi szakaszában; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a mesterséges intelligencia következtében képzettségcsökkenést eredményező folyamatok indulhatnak el, rosszul fizetett, kevés önállósággal járó munkakörök jöhetnek létre és ágyazódhatnak be, és általánosabbá válhat az atipikus, rugalmas (vagy alkalmi) munka; kiemeli, hogy az algoritmikus irányítás hatalmi egyensúlytalanságokhoz vezethet a vezetőség és a munkavállalók között, és átláthatatlanságot okozhat a döntéshozatalban; 79. kiemeli, hogy az MI elterjedése a szervezeteken belüli jelentős kulturális változásra is lehetőséget teremthet, többek között a munkahelyi biztonság javítása, a munka és a magánélet közötti jobb egyensúly kialakítása, valamint a lecsatlakozáshoz való jog, hatékonyabb képzési lehetőségek és útmutatás nyújtása révén; e tekintetben rámutat az OECD ajánlásaira, amelyek hangsúlyozzák, hogy az automatizálás a munkaidő csökkenését is eredményezheti, ezáltal javítva a munkavállalók életkörülményeit és egészségét; úgy véli, hogy az embert segítő MI-alkalmazások új munkalehetőségeket is teremthetnek, különösen azok számára, akik korlátok, például fogyatékosság vagy az életkörülmények miatt eddig kevésbé kvalifikált munkakörökhöz voltak kötve; hangsúlyozza, hogy a munkahelyi MI-támogatást pusztán a munkaterhelés növelése helyett arra kell felhasználni, hogy az emberek időt nyerjenek teljesítményük minőségének javítására; 80. elítéli a mesterséges intelligencián alapuló felügyelet fokozott alkalmazását a munkahelyen, amely gyakran a munkavállalók tudta nélkül, sőt beleegyezésük nélkül történik, különösen a távmunkával összefüggésben; fenntartja, hogy ezt a gyakorlatot nem szabad megengedni, mivel az rendkívüli módon visszaél a magánélet tiszteletben tartásához, az adatvédelemhez és a munkavállalók emberi méltóságához, valamint a szociális és munkavállalói jogokhoz való alapvető joggal, továbbá negatív hatással van a munkavállalók mentális egészségére a behatolás mértéke, általános vagy megkülönböztetés nélküli hatása, valamint az érintett egyénekre vonatkozó biztosítékok hiánya miatt; 81. aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az MI-rendszerek egyre fokozottabb elterjedésével a megfigyelés hasonló kockázata az iskolai környezetben is megjelenik, ami aláássa a gyermekek alapvető jogait; megjegyzi, hogy a mesterséges intelligenciának a gyermekek magánéletére, biztonságára és védelmére gyakorolt hatásai széles spektrumra terjednek ki, a gyermekeket fenyegető veszélyek konkrétabb és pontosabb megértéséhez kapcsolódó előnyöktől a nem szándékos adatvédelmi jogsértésekkel kapcsolatos kockázatokig; hangsúlyozza, hogy a gyermekek magánéletét, biztonságát és védelmét érintő pozitív és negatív következmények egyaránt szoros vizsgálatot és megfelelő biztosítékokat tesznek szükségessé; hangsúlyozza továbbá, hogy a mesterségesintelligencia-rendszerek fejlesztése során különös figyelmet és védelmet kell biztosítani a gyermekek számára, tekintettel különösen érzékeny jellegükre és sajátos sebezhetőségükre;
(30)
Acemoglu, D. és társai: AI and Jobs: Evidence from Online Vacancies (Az MI és a munkahelyek: bizonyítékok az online álláshirdetésekből), National Bureau of Economic Research (Gazdasági Kutatás Nemzeti Irodája), 2020. december