2022.12.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 465/79 2022. május 3., kedd
58.
kiemeli ugyanakkor, hogy a mesterséges intelligencia felhasználható az áramkimaradások előrejelzésére, valamint a karbantartási szükségletek pontos felmérésére; megállapítja továbbá, hogy használható nagy mennyiségű adat ösz­ szesítésére automatizált csomagvizsgálattal vagy automatizált információosztályozással, valamint használható meg­ határozott minták észlelésére; hangsúlyozza, hogy ezek az elemek lehetővé tennék a fenyegetettségi szint és a rendszer sérülékeny pontjainak jobb előrejelzését és értékelését, a döntéshozatali folyamatok gyorsítását, a reakcióképesség javítását és a végponti eszközök hatékonyabb védelmét; 59. hangsúlyozza különösen, hogy az MI segítségével a bűnüldöző szervek azonosíthatják a szintén MI segítségével elkövetett bűncselekményeket, és felléphetnek azokkal szemben; hangsúlyozza, hogy az ilyen, mesterséges intelligenciával kapcsolatos bűnüldözési tevékenységekhez azonban az alapvető jogok teljes körű tiszteletére, szigorú demokratikus felügyeletre, egyértelmű átláthatósági szabályokra, nagy teljesítményű informatikai infrastruktúrára, emberi felügyeletre, magasan képzett alkalmazottakra és releváns és jó minőségű adatokhoz való hozzáférésre van szükség;
d) A mesterséges intelligencia és a versenyképesség 60. megjegyzi, hogy a közeljövőben az értékláncba tartozó termékek és szolgáltatások egyre szélesebb köre egymáshoz fog kapcsolódni, és sok gyártási folyamatban és üzleti modellben fontos szerepe lesz a mesterséges intelligenciának és az automatizálásnak; hangsúlyozza az alapkutatás kiemelkedő fontosságát a mesterséges intelligenciával kapcsolatos ipari ökoszisztémák fejlesztése szempontjából, valamint a digitális közigazgatás előmozdítására és a digitális infrastruktúra korszerűsítésére irányuló jelentős beruházások fontosságát; 61. úgy véli, hogy annak ellenére, hogy az elmúlt két évben jelentősen nőtt a kockázati tőke és a korai szakaszban nyújtott finanszírozás, számos európai iparág lemaradt, és a jelenlegi uniós finanszírozási szintek még mindig elégtelenek, és azokat jelentősen növelni kell annak érdekében, hogy elérjük a vezető MI-ökoszisztémák, például a Szilícium-völgy és más területek dinamizmusának szintjét; kiemeli az uniós innovációs ökoszisztéma sajátos klaszterhálózati szerkezetét, szemben a központosított (és államilag támogatott) innovációs ökoszisztémákkal; 62. hangsúlyozza, hogy a mesterséges intelligencia gyökeres változást hozhat az uniós ipar versenyképessége szempontjából, és hozzájárulhat a termelékenység növeléséhez, az innováció felgyorsításához, a gyártási folyamatok javításához és az európai ellátási láncok rezilienciájának nyomon követéséhez; 63. rámutat annak a kockázatára, hogy az ellátási láncokban zavarok jelentkezhetnek a gazdasági leválás vagy katasztrofális események – például járványok vagy az éghajlatváltozással kapcsolatos jelenségek – következtében; hangsúlyozza, hogy a mesterséges intelligencia használata segíthet feltárni az ellátási láncok zavarainak mintáit, és információkkal szolgálhat a prediktív karbantartáshoz, ami támogathatja a beszállítók diverzifikációját; 64. megjegyzi, hogy a digitális zavart keltő vállalatoknak gyakran jelentős mértékben nőtt a piaci részesedése; megjegyzi, hogy a legújabb tanulmányok szerint ez a minta valószínűleg még nagyobb intenzitással ismétlődni fog, mivel a mesterséges intelligenciát alkalmazó vállalatok gyakran gyűjtenek nagy mennyiségű adatot, ami erősen növeli versenyelőnyüket; aggodalmát fejezi ki a piaci koncentráció ebből eredő veszélye miatt, ami a rontja kkv-k és az induló vállalkozások esélyeit; 65. hangsúlyozza, hogy ez a kilátás különösen aggasztó, mivel a legnagyobb inkumbens technológiai vállalatok, amelyek valószínűleg az MI-technológiák terén is fölényre tesznek szert, a piacok kapuőrei, és a keletkező érték nagy részét maguknak szerezhetik meg; hangsúlyozza, hogy mivel az MI-ágazatot mozgató adatokat túlnyomórészt ugyanezen nagy technológiai vállalatoktól gyűjtik össze, amelyek az adatokért és a célzott reklámoknak való kitettségért cserébe hozzáférést kínálnak a felhasználók számára a szolgáltatásokhoz, e vállalatok már fennálló erőfölénye valószínűleg önmagában is tovább erősíti e domináns piaci pozíciót; rámutat, hogy bár e technológiai vállalatok jó része az EU-n kívüli székhellyel rendelkezik, mégis hasznosítani tudják az európai ügyfelek adataiból származó értéket, és ezzel versenyelőnyre tesznek szert; 66. üdvözli a Bizottság közelmúltbeli közleményét, amely a versenyszabályok naprakésszé tételére szólít fel annak érdekében, hogy azok megfeleljenek a digitális kornak (29), és hangsúlyozza az előzetes intézkedések – többek között a digitális piacokról szóló jövőbeli jogszabály – abbéli kulcsfontosságú szerepét, hogy a piaci koncentrációt még annak kialakulása előtt ellensúlyozzák; hangsúlyozza továbbá a szabványosítás és a szabályozási együttműködés szerepét e kérdés kezelésében, azáltal, hogy elősegíti a termékek és szolgáltatások globális, a földrajzi elhelyezkedéstől függetlenül fejlesztését;
(29)
A Bizottság 2021. november 18-i közleménye az új kihívásoknak megfelelő versenypolitikáról (COM(2021)0713).