C 465/16
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.12.6.
2022. május 3., kedd
82.
támogatja a fenntartható gyakorlatokat a part menti és tengeri turizmusban, mivel ezek alapvető fontosságúak az atlanti, a földközi-tengeri és a balti-tengeri térség versenyképessége szempontjából, valamint értékes munkahelyek létrehozásához a kék gazdaságra vonatkozó oktatásban és szakképzésben; hangsúlyozza, hogy a kék gazdasággal kapcsolatos tevékenységekre vonatkozó speciális képzés hozzájárulna a tengeri ökoszisztémákkal, valamint védelmük szükségességével kapcsolatos tudatosság növeléséhez; 83. felhívja a Bizottságot, hogy folytasson széles körű konzultációt a regionális és helyi hatóságokkal, valamint az összes érintett érdekelt féllel, hogy testre szabott megoldásokat találjanak a helyi és regionális közösségek számára; 84. kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a lehetséges megoldásokat az idegenforgalmi ágazat jövőbeli világjárványokkal vagy az idegenforgalmi tevékenységekre kockázatot jelentő egyéb zavaró eseményekkel szembeni ellenálló képességének fokozására, és terjesszen elő megfelelő kezdeményezéseket az ágazatban dolgozók munka- és foglalkoztatási feltételeinek javítására az ágazat vonzerejének növelése és a kék gazdaságban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázásának elősegítése érdekében; 85. hangsúlyozza a jachtturizmus és a vitorlázás tengeri turizmus szempontjából fennálló jelentőségét; hangsúlyozza a helyi kultúra és gasztronómia szerepét az európai part menti turizmus fejlesztésében, valamint a strand- és víz alatti turizmus, a horgászturizmus, az ökoturizmus, a vízi sportok és az üdülési célú hajóutak jelentőségét; 86. hangsúlyozza a védett tengeri területek fontosságát az óceánok védelmének eszközeként; úgy véli, hogy ezek a területek lehetőséget kínálnak a tudományos turizmus fejlesztésére; 87. üdvözli, hogy a Bizottság a fenntartható és „lassú” turizmusra összpontosít, valamint azt a célt is, hogy támogatási csomagokat („tervezet a helyi zöld megállapodásokhoz”) dolgozzon ki a városok és régiók zöld átállásának támogatása érdekében; megjegyzi, hogy a távoli szigetek és a part menti közösségek vezető szerepet játszhatnak ebben az átmenetben; 88. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ismerjék el a rekreációs célú tengeri halászat, illetve az általa generált idegenforgalom hozzájárulását a kék gazdasághoz, valamint azt, hogy ez az ágazat további gazdasági lehetőségeket kínálhat a part menti közösségek számára; 89. sajnálja, hogy a Next Generation EU által finanszírozott nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek kidolgozása és értékelése során nem vették kellőképpen figyelembe a kék gazdaságban rejlő lehetőségeket; 90. kéri, hogy hozzanak létre megfelelő pénzügyi keretet a kék gazdaság fejlődésének és munkahelyteremtésének ösztönzésére, amely magában foglalja és koordinálja a rendelkezésre álló különböző pénzügyi eszközöket, azaz a strukturális és beruházási alapokat (ETHAA, ERFA, ESZA, Kohéziós Alap), a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó Horizont Európa programot és egyebeket; felhívja a figyelmet arra, hogy elő kell segíteni ezen eszközöknek az érdekelt felek igényeivel való jobb összehangolását, valamint a jelenlegi lehetőségek széles körű terjesztését; 91. mélyreható uniós szintű párbeszédet szorgalmaz az ágazattal, amely figyelembe veszi a halászati kapacitás mérésére vonatkozó szabályok komoly társadalmi-gazdasági hatásait, valamint e szabályoknak a halászatra és a halászok életére gyakorolt hatását, fenntartva ugyanakkor a halászati kapacitás szigorú ellenőrzését; 92. hangsúlyozza a hajógyártási és hajójavítási tevékenységek, valamint azok más ágazatokkal, például a tengeri turisztikai ágazattal való kapcsolatának stratégiai jelentőségét; úgy véli, hogy a technológiai innováció és a magas fokú specializáció mellett való elköteleződéssel több hozzáadott értéket lehet előállítani, ami által az ágazat kevésbé lesz sebezhető a nemzetközi versenyben, és visszafordítható a jelenlegi hanyatlása; fenntartja, hogy kiemelt támogatást kell biztosítani a hajógyártó ipar különböző formáinak újraélesztésére és modernizálására a tagállamokban; 93. megjegyzi, hogy az uniós kisipari és kisüzemi flották nagyon régiek, főleg a legkülső régiókban, hajóik átlagos életkora nagyon magas, és azok nem biztonságosak sem a rajtuk dolgozó személyek, sem pedig maga a fogás szempontjából, és ismételten hangsúlyozza, hogy az ETHAA-ból támogatást kell biztosítani új hajók vásárlásához anélkül, hogy ez a fogások növekedését eredményezné, továbbá tiszteletben tartva a maximális fenntartható hozamokat, ezáltal javítva környezeti teljesítményüket; 94. emlékeztet arra, hogy a legkülső régiók halászflottái bizonyos esetekben nagyon rossz állapotban vannak, és veszélyt jelentenek a halászok biztonságára és a környezetre nézve; szükségesnek tartja e tekintetben, hogy megoldások szülessenek a halászok biztonságának növelésére és munkakörülményeik jobbá tételére, a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére, valamint a kifogott halak körének és tartósítási körülményeinek javítására; hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell az egészséges és jó minőségű fehérjék folyamatos biztosításáról olyan körülmények között, amelyek teljes mértékben biztonságosak, kisebb környezeti hatással járnak és nem növelik a halászati kapacitást;