C 465/84
HR
Službeni list Europske unije
6.12.2022.
utorak, 3. svibnja 2022.
g) Zaključci koji se ponavljaju u svih šest studija slučaja
95. primjećuje da postoje jasne društvene prednosti i mogućnosti povezane s usvajanjem tehnologija umjetne inteligencije koje se mogu iskoristiti samo ako EU prevlada transverzalne prepreke u skladu s temeljnim pravima, vrijednostima i zakonodavstvom; navodi da se preklapanje zakonodavstva, rascjepkanost tržišta, birokratske prepreke, nedostatak pristupačne digitalne infrastrukture i digitalnih vještina u širem društvu kao i nedovoljno ulaganje u istraživanje i razvoj mogu naročito doživljavati kao prepreke uspješnoj primjeni pouzdane umjetne inteligencije u svim analiziranim područjima;
96. zaključuje, na temelju razmotrenih studija slučaja, da postoje određeni slučajevi upotrebe koji su rizični ili štetni, no da se ne radi nužno o konkretnim tehnologijama umjetne inteligencije, već o njihovim područjima primjene; prepoznaje da se budući propisi trebaju baviti opravdanim zabrinutostima vezanima uz te rizike kako bi tehnologije umjetne inteligencije naišle na široku primjenu u EU-u;
97. naglašava da, iako je važno razmotriti i kategorizirati potencijalne rizike koje predstavlja umjetna inteligencija, studije slučaja pokazuju da nam tehnologije umjetne inteligencije mogu omogućiti učinkovite protumjere kojima se ti rizici mogu ublažiti ili ukloniti; naglašava da puni potencijal umjetne inteligencije i njezini rizici još nisu jasni jer je ona i dalje u ranim fazama razvoja u širem kontekstu tehnologija u nastajanju; ističe da je potrebno razmotriti ne samo rizike za pojedince, već i štetu za šire društvo i nematerijalnu štetu za pojedince; ističe znatne neravnoteže tržišne snage na tržištima podataka i u s njima povezanom gospodarstvu umjetne inteligencije; naglašava da su pošteno tržišno natjecanje i uklanjanje prepreka natjecanju start-up poduzeća i malih i srednjih poduzeća ključni za pravednu raspodjelu potencijalnih koristi umjetne inteligencije u gospodarskom i društvenom smislu koji su, čini se, značajni i u EU-u i diljem svijeta;
3.
Položaj EU-a u globalnom natjecanju u umjetnoj inteligenciji
98. primjećuje žestoku globalnu konkurenciju u području umjetne inteligencije gdje EU još nije ostvarila svoje ambicije; razmatra u sljedećim odjeljcima globalnu konkurentnost EU-a s obzirom na umjetnu inteligenciju, uspoređujući je s globalnom konkurentnošću Kine i SAD-a, uz naglasak na trima ključnim elementima: regulatornom pristupu, tržišnom položaju i ulaganjima; prepoznaje, međutim, da se transnacionalna tržišta i korporacije ne mogu lako razgraničiti prema nacionalnim granicama jer tehnološka poduzeća imaju kupce, dioničare, zaposlenike i dobavljače u više različitih država;
a) Regulatorni pristup
99. napominje da SAD još nije uveo horizontalno zakonodavstvo u digitalnom području te je dosad naglasak stavljao na posebne zakone za određene sektore i olakšavanje ulaganja, uključujući mjerama naplate poreza na inovacije u privatnom sektoru, posebno među svojim tehnološkim divovima i vodećim sveučilištima; primjećuje da, iako nedavna kretanja pokazuju aktivniju ulogu donošenja politika, pristup koji primjenjuje SAD dosad je uglavnom pokazivao usmjerenost na pružanje pravnih smjernica poduzećima, ulaganje u istraživačke projekte i uklanjanje opaženih prepreka za inovacije;
100. naglašava da je američkim Zakonom o inicijativi u području umjetne inteligencije iz 2019.
došlo do male promjene: osim preusmjeravanja financijskih sredstava, prekvalifikacije radnika i jačanja digitalne infrastrukture, Vlada SAD-a najavila je razvoj zajedničkih normi za pouzdanu umjetnu inteligenciju; napominje, međutim, da je deset načela koja su tako nastala formulirano vrlo široko kako bi se svim vladinim agencijama omogućilo oblikovanje posebnih sektorskih propisa; očekuje da će pristup SAD-a ostati usmjeren na tržište unatoč tomu što trenutačna administracija SAD-a planira 2022.
predstaviti novi prijedlog zakona o pravima kojim će se ograničiti štete uzrokovane umjetnom inteligencijom;
101. naglašava da je kineski predsjednik Xi Jinping još 2013. naglasio važnost tehnologije u geopolitici, ulogu javnih politika u definiranju dugoročnih ciljeva i činjenicu da tehnologije umjetne inteligencije pružaju priliku za oživljavanje njegove vojne sile; ističe, nadalje, da je kineska Vlada nakon toga 2015. predložila plan „Made in China 2025”, a 2017.
Plan razvoja umjetne inteligencije sljedeće garancije, te da je jasan cilj oba plana da Kina do 2030.
postane globalni predvodnik u umjetnoj inteligenciji; napominje da se u kineskoj bijeloj knjizi o normizaciji umjetne inteligencije iz 2018.
dodatno iznosi kako socijalističko tržišno gospodarstvo može razvijati međunarodne norme i strateški se uključiti u međunarodne organizacije za normizaciju; primjećuje uvođenje pravila o sustavima za preporučivanje i etičkog kodeksa o umjetnoj inteligenciji u Kini;