6.12.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 465/81 utorak, 3. svibnja 2022.
76.
ističe ulogu koju može imati umjetna inteligencija kao pomoć europskim i nacionalnim tijelima u provedbi djelovanja, osobito u području carinskog i tržišnog nadzora; smatra da trgovinski i carinski postupci mogu biti djelotvorniji i cjenovno učinkovitiji uz upotrebu umjetne inteligencije, ako se poveća sukladnost i osigura ulazak na jedinstveno tržište samo sigurnih proizvoda; ističe primjer inovativnog kanadskog sustava Canada Border Services Agency Assessment and Revenue Management (CARM) kojim se uvelike pojednostavljuju uvozni i izvozni postupci primjenom kvalificirane procjene rizika vezanog uz umjetnu inteligenciju i pojednostavnjenog upravljanja digitaliziranim informacijama kako bi se smanjila potreba za opsežnim inspekcijama;
e) Umjetna inteligencija i zeleni plan
77. primjećuje da umjetna inteligencija sve više utječe na tržište rada, radna mjesta i društvenu domenu te da su učinci tehnoloških promjena na rad i zapošljavanje višestruki; naglašava da u tom području uporaba umjetne inteligencije dovodi do niza etičkih i pravnih izazova te onih povezanih sa zapošljavanjem; zabrinut je da bi na tržištu rada digitalizacija mogla dovesti do reorganizacije radne snage i mogućeg nestajanja određenih sektora zapošljavanja; smatra da bi se usvajanjem umjetne inteligencije, pod uvjetom da se ona usvoji zajedno s potrebnom pomoćnom infrastrukturom, edukacijom i osposobljavanjem, moglo povećati produktivnost kapitala i radne snage, inovacije, održivi rast i otvaranje radnih mjesta;
78. naglašava da će umjetna inteligencija možda zamijeniti neke zadaće, uključujući one repetitivne, teške, radno intenzivne ili opasne, ali da također može pomoći u unapređenju vještina, podizanju kvalitete rada i otvaranju novih radnih mjesta veće dodane vrijednosti i omogućiti da se više vremena uloži u stimulirajuće zadaće i razvoj karijere; naglašava da umjetna inteligencija trenutačno već služi kao zamjena ili nadopuna ljudima u jednom podskupu zadaća, ali da to još nema vidljive znatne skupne posljedice na tržištu rada (30); naglašava, međutim, da bi se dohodovna nejednakost mogla povećati ako umjetna inteligencija bude služila kao poboljšanje za visokokvalificirana zanimanja i zamjena za niskokvalificirana zanimanja; dodaje da eventualno proizašle posljedice po gospodarstvo i društvo treba ublažiti odgovarajućim mjerama, istraživanjem i prognozom, te da se na njih treba pripremiti ulaganjem u unapređenje vještina i prekvalifikaciju radne snage s naglaskom na nedovoljno zastupljenim skupinama kao što su žene i manjine na koje će taj prijelaz vjerojatno najviše utjecati, te promicanjem raznolikosti u svim fazama razvoja sustava umjetne inteligencije; zabrinut je zbog toga što bi umjetna inteligencija mogla dovesti do gubitka kvalifikacija i ustaljivanja slabo plaćenih radnih mjesta s niskom razinom autonomije te povećati broj netipičnih i fleksibilnih (ili „honorarnih”) poslova; ističe da bi upravljanje algoritmima moglo dovesti do neravnoteže moći između uprave i zaposlenika i netransparentnosti donošenja odluka;
79. naglašava da uvođenje umjetne inteligencije predstavlja priliku za poticanje znatne promjene kulture u organizacijama, uključujući kroz bolju zaštitu na radu, bolju ravnotežu poslovnog i privatnog života, i davanje zaposlenicima prava na isključivanje i učinkovitije mogućnosti za osposobljavanje i usmjeravanje; u tom pogledu upućuje na preporuke OECD-a i naglašava da automatizacija također može dovesti do smanjenja radnog vremena i na taj način poboljšati uvjete života i zdravlje radnika; smatra da bi aplikacije umjetne inteligencije koje osnažuju položaj ljudi također mogle stvoriti nove prilike za zapošljavanje, posebno za osobe koje su zbog ograničenja kao što su invaliditet ili životne okolnosti dosad bile ograničene na radna mjesta s nižim kvalifikacijama; naglašava da je potrebno upotrebljavati umjetnu inteligenciju na radnom mjestu kako bi se ljudima omogućilo vrijeme da poboljšaju kvalitetu svojih rezultata umjesto da se poveća radno opterećenje;
80. osuđuje povećano pribjegavanje nadzoru na temelju umjetne inteligencije na radnom mjestu koje se često događa bez znanja radnika, kao i bez njihova pristanka, osobito također u kontekstu rada na daljinu; smatra da takvo postupanje ne bi trebalo biti dozvoljeno jer je iznimno štetno po temeljno pravo na privatnost, zaštitu podataka i ljudsko dostojanstvo radnika kao i po socijalna i radna prava, te da ima negativne učinke i na duševno zdravlje radnika zbog stupnja zadiranja u privatnost, njegova općeg ili neselektivnog učinka i nedostataka zaštitnih mjera za pogođene pojedince;
81. zabrinut je što zbog sve češće uporabe sustava umjetne inteligencije u školama postoji sličan rizik od nadzora i u školskim okruženjima, što narušava temeljna prava djece; primjećuje da umjetna inteligencija utječe na privatnost i sigurnost djece na više načina, od koristi povezanih s preciznijom i točnijom sposobnošću razumijevanja prijetnji s kojima se djeca suočavaju do rizika povezanih s nenamjernim povredama privatnosti; ističe da su i pozitivni i negativni učinci na privatnost, zaštitu i sigurnost djece zahtijevaju detaljna ispitivanja i odgovarajuće zaštitne mjere; također naglašava da pri razvoju sustava umjetne inteligencije posebnu pažnju treba posvetiti djeci zbog njihove posebno osjetljive prirode i posebnih ranjivosti;
(30)
Acemoglu, D., et al., AI and Jobs: Evidence from Online Vacancies (Umjetna inteligencija i radna mjesta: dokazi iz ponude poslova na internetu), National Bureau of Economic Research, prosinac 2020.